Справа № 502/70/22
Суддя: Маслеников О. А.
Дата ухвалення: 2022-01-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 502/70/22
УХВАЛА

25 січня 2022 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Маслеников О.А.
розглянувши адміністративний позов

ОСОБА_1

до

військової частини

НОМЕР_1 Ізмаїльського загону морської охорони

Південного регіону Морської охорони

Адміністрації Державної прикордонної служби України

про

визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернувся 14.01.2022 р. до Кілійського районного суду Одеської області з позовом до відповідача військової частини НОМЕР_1 Ізмаїльського загону морської охорони Південного регіону Морської охорони Адміністрації Державної прикордонної служби України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Дослідивши адміністративний позов та додані матеріали, які надійшли до суду 19.01.2022 р., встановлені підстави для залишення позову без руху, виходячи з наступного.

У статті 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

При вирішенні питання про відкриття провадження встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 160 КАС України, а саме позовна заява викладена російською мовою.

Відповідно до частини першої ст. 15 КАС України судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Частиною першою статті 10 Конституції України встановлено, що державною мовою в Україні є українська мова.

У рішенні Конституційного Суду України від 14 грудня 1999 року (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом (частина п`ятастатті10 Конституції України).

Згідно положень ч. 2-4 ст. 15 КАС України суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою. Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють. Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

З огляду на зазначене, адміністративний позов повинен бути викладений державною (українською) мовою.

Позивач не позбавлений права звернутися до перекладача з метою приведення позову у відповідність до вимог закону.

Витрати на залучення стороною перекладача, відповідно до положень ст. 132 КАС України, відносяться до судових витрат і компенсуються в порядку, визначеному кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Відповідно до статті 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

З тексту поданого позову вбачається, що позивач оскаржує постанову про накладення адміністративного стягнення серії РУМО № 235009 від 18.11.2021 року, при цьому як вбачається з відповідного розділу на копії оскаржуваної постанови, її направлено ОСОБА_2 поштою 22.11.2021 р.

Як вбачається також з заяви від 04.01.2022 р., в подальшому з матеріалами виконавчого провадження з виконання відповідної постанови ОСОБА_2 в цей же день ознайомився в Кілійському районному відділі державної виконавчої служби Південного міжрегіонального управління юстиції (м. Одеса).

При цьому позивач не вказує, чи отримав надіслану 22.11.2021 р. копію постанови та не просить визнати поважними причини пропуску строку оскарження постанови та не ставить питання щодо його поновлення.

Окрім того, відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також позивачем при подачі позову не сплачено судовий збір.

Відповідно до ч. 3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Так, Судова палата в адміністративних справах Верховного Суду України у постанові від 13.12 2016 р. (провадження № 21-1410а16) висловилась про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом «Про судовий збір», сплаті не підлягає. Використовуючи такий висновок про застосування права позивачі не сплачували судовий збір у вказаній категорії справ.

Однак, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 р. по справі № 543/775/17 зазначила про необхідність відступлення від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. Разом із цим, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 454,00 грн. (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Таким чином, в порушення вимог ст. 161 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», позивачем не сплачено судовий збір за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у розмірі 496, 20 грн.

Окрім того, поданий позов не відповідає вимогам ст. 160 КАС України, а саме:

-в порушення п. 2 ч. 5 вищевказаної статті позивачем не вказано поштовий індекс за місцем його проживання; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або номер і серія паспорта позивача, відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

-в порушення п. 4 ч. 5 вищевказаної статті позивачем не конкретизований зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-в порушення п. 5 ч. 5 зазначеної статті, позивачем не викладені обставин, якими він обґрунтовує свої вимоги, а також не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини;

-в порушення п. 6 ч. 3 вищевказаної статті позивачем не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводились;

-в порушення п. 9 ч. 5 зазначеної статті позивачем не обґрунтовано в чому полягають порушення оскаржуваними рішеннями прав, свобод, інтересів позивача;

-в порушення п. 11 ч. 5 вищезазначеної статті, позивачем не надано власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані недоліки, а саме те, що позивачем при подачі позову до суду не наведено належних та допустимих доказів пропущення строку звернення до суду з позовом та не доплачено судовий збір в належному обсязі свідчать про невідповідність поданого позову вимогам ст.123, ст.160 та 161 КАС України, у зв`язку з чим, в силу ст.169 КАС України позовну заяву слід залишити без руху.

Керуючись ч. 1 ст. 123, ст.ст.160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя
У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 Ізмаїльського загону морської охорони Південного регіону Морської охорони Адміністрації Державної прикордонної служби України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк у десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити позивачу положення п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, відповідно до яких позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кілійського районного суду О. А. Маслеников