Справа № 405/7050/21
Суддя: Іванова Л. А.
Дата ухвалення: 2021-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 405/7050/21
Провадження №2-а/405/80/21
У Х В А Л А

11 жовтня 2021 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського взводу 1 роти 2 батальйону УПП в Миколаївській області Барановського Володимира Олександровича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ленінського районного суду м. Кіровограда з адміністративним позовом до поліцейського взводу 1 роти 2 батальйону УПП в Миколаївській області Барановського В.О., в якому просив визнати дії рядового поліції 1 батальйону 2 роти УПП в Миколаївський області Барановського В.А. щодо складання постанови серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року про адміністративне правопорушення про накладення на нього ( ОСОБА_1 ) адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 340 грн. за порушення ч.1 ст. 122 КУпАП, - незаконними та визнати постанову серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року про адміністративне правопорушення протиправною та скасувати її, а провадження по справі закрити.

Згідно зі ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до змісту та форми позовної заяви викладені в ст.ст. 160, 161 КАС України.

Зокрема, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як вбачається з позову, позивач ОСОБА_2 зазначив своє ім`я, як « ОСОБА_3 ». Разом з тим, з постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року, ім`я позивача вказано, як « ОСОБА_4 », та у зв`язку з наведеним, позивачу необхідно усунути розбіжності в написанні свого імені, вказавши в позові правильне написання імені відповідно до даних паспорта.

Крім того, згідно з п. 1 ч. 1ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 статті 25 КАС України передбачено, що адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Як вбачається з позову, останній пред`явлено до Ленінського районного суду м. Кіровограда позивачем ОСОБА_5 , із зазначенням в позові адреси проживання: АДРЕСА_1 , яка відноситься до Подільського району м. Кропивницький, на який (район) поширюється територіальна підсудність Ленінського районного суду м. Кіровограда. В свою чергу, з постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року вбачається, що місце проживання позивача ОСОБА_1 значиться за адресою: АДРЕСА_2 , яка відноситься до Суворовського району м. Одеси, на яку поширюється територіальна юрисдикція Суворовського районного суду м. Одеса.

Крім того, вважаю за необхідне звернути увагу позивача на те, що згідно вимог ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір проживання в Україні» реєстрація - це внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку, а довідка про реєстрацію місця проживання - документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання особи. Документами, до яких вносяться відомості про місце проживання є паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист. Документами, до яких вносяться відомості про місце перебування є довідка про звернення за захистом в Україні, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

У зв`язку з зазначеним та беручи до уваги положення Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір проживання в Україні», а також положення ст. 160 КАС України щодо змісту та форми позовної заяви, позивачу слід надати до суду документи, які б належним чином підтверджували його зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) на території Подільського району м. Кропивницький, з метою подальшого вирішення судом питання щодо територіальної підсудності зазначеної справи Ленінському районному суду м. Кіровограда, на розгляд якого вона надійшла.

Крім того, позивачем у позовній заяві відповідачем зазначено поліцейського взводу 1 роти 2 батальйону УПП в Миколаївській області Барановського Володимира Олександровича, проте позовна заява не містить даних щодо місцезнаходження відповідача, поштовий індекс, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти.

Окрім того, згідно з пунктами 4 і 5 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

В свою чергу, правову категорію "зміст позовних вимог" слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

При цьому, обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, і саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

Отже, позовні вимоги мають бути чітко визначені та не можуть мати подвійного трактування.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить: визнати дії рядового поліції 1 батальйону 2 роти УПП в Миколаївський області Барановського В.А. щодо складання постанови серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року про адміністративне правопорушення про накладення на нього ( ОСОБА_1 ) адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 340 грн. за порушення ч.1 ст. 122 КУпАП, - незаконними, при цьому, відповідачем у позові зазначено поліцейського взводу 1 роти 2 батальйону УПП в Миколаївській області Барановського В.О. а також визнати постанови серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року про адміністративне правопорушення протиправними, в той час як до матеріалів справи додана одна постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії БАА № 148547 від 23.09.2021 року, в зв`язку з чим, позивачу необхідно уточнити зміст позовних вимог.

Також, суд звертає увагу позивача на те, що викладення ним (позивачем) в позовній заяві узагальненого науково-консультативного висновку науково-консультивної ради при Вищому Адміністративному Суді України не можна вважати належним обґрунтуванням позовних вимог.

При цьому, позивачу необхідно викласти обставини, якими він обґрунтовує кожну зі своїх позовних вимог та зазначити докази, що підтверджують кожну із викладених обставин.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Поряд з цим, встановлено, що позивачем при зверненні до суду з позовною заявою судовий збір сплачено не в повному обсязі.

Зокрема, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 року (справа № 543/775/17) відступила від висновків Верховного Суду України, викладених у постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У зазначеній постанові Великої Палати Верховного Суду також вказано, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 Кодексу України про адміністративне правопорушення, як і в інших справах, які розглядаються судом в порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Частиною другою статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюються Законом України «Про судовий збір».

Порядок сплати судового збору регулюється Законом України "Про судовий збір".

Частина друга статті 3 Закону України «Про судовий збір» містить перелік об`єктів, за які не справляється судовий збір, а статтею 5 цього Закону визначено перелік суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання до суду позовів, заяв, скарг тощо, а також підстави звільнення від сплати судового збору осіб, які звертаються із заявами про захист не власних прав, а охоронюваних законом прав та інтересів інших осіб.

Відповідно до статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Установлено, що у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року встановлено в розмірі 2 270 гривні (ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік»).

При цьому, за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Судом встановлено, що позивачем ОСОБА_1 пред`явлено позовну заяву до суду, яка містить дві позовні вимогу немайнового характеру, а саме: про визнання дій відповідача протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.п.1 п. 3 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У той же час, відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 6 вказаного Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

При цьому, судом відзначається, що позивач ОСОБА_1 , звертаючись до суду з зазначеним позовом, сплатив судовий збір в розмірі 420,40 грн., про що свідчить дублікат квитанції 0.0. від 04.10.2021 року.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що позивачем пред`явлено дві позовні вимоги немайнового характеру, ставка судового збору за яким відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2021 року становить 2 270 грн., тобто 908 грн. 00 коп., позивачу необхідно доплатити судовий збір в розмірі 1 395 грн. 60 коп. (908 грн. 00 коп. х 2 = 1816 грн. 00 коп. 420,40 грн.).

Усунення вказаного недоліку можливе шляхом доплати позивачем судового збору в розмірі 1 395 грн. 60 коп. та надання суду оригіналу квитанції про доплату судового збору в зазначеному розмірі для долучення до матеріалів справи.

Крім цього, в порушення пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України позивачем не надано власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

При цьому, судом відзначається, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням права позивача на доступ до правосуддя.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, сформульованою, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі "Пелевін проти України" (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі "Наталія Михайленко проти України" (пункт 31), в яких зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою; регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, у пункті 55 справи "Креуз проти Польщі", про те, що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти ("Kreuz v. Poland" № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі.

Відповідно до ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Відповідно до ч. 3 ст. 169 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, позовна заява повертається позивачеві.

Окремо, вважаю за необхідне зазначити, що згідно зі ст.222 Кодексу України про адміністративні правопорушення органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів (статті 80 і 81 (в частині перевищення нормативів вмісту забруднюючих речовин у відпрацьованих газах транспортних засобів), частина перша статті 44, частина друга статті 44-3, стаття 89, частина друга статті 106-1, частини перша, друга, третя, четверта і шоста статті 109, стаття 110, частина третя статті 114, частина перша статті 115, стаття 116-2, частина друга статті 117, частини перша і друга статті 119, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121, статті 121-1, 121-2, частини перша, друга, третя, п`ята і шоста статті 122, частина перша статті 123, 124-1, 125, частини перша, друга і четверта статті 126, частини перша, друга і третя статті 127, статті 128-129, частина перша статті 132-1, частини перша, друга та п`ята статті 133, частини третя, шоста, восьма, дев`ята, десята і одинадцята статті 133-1, частина друга статті 135, стаття 136 (за винятком порушень на автомобільному транспорті), стаття 137, частини перша, друга і третя статті 140, статті 148, 151, частини шоста, сьома і восьма статті 152-1, статті 161, 164-4, статтею 175-1 (за винятком порушень, вчинених у місцях, заборонених рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради), статтями 176, 177, частини перша і друга статті 178, статті 180, 181-1, частина перша статті 182, статті 183, 192, 194, 195).

Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Крім того, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 6 ст. 121 інспектори відповідного органу діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками, а саме: від імені Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та її територіальних органів.

Тим самим, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема, положеннями ст.222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст.121 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «органів Національної поліції, яка регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів» «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 року у справі №724/716/16-а.

З огляду на зазначене, вважаю, за необхідне запропонувати позивачу визначитися з суб`єктним складом відповідачів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161,169 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України №2147-VІІІ від 03.10.2017 року, Законом України «Про судовий збір», -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського взводу 1 роти 2 батальйону УПП в Миколаївській області Барановського Володимира Олександровича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - залишити без руху, встановити позивачу строк для усунення недоліків адміністративного позову, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Запропонувати позивачу ОСОБА_1 в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, а також: доплатити судовий збір в розмірі 1 395 грн. 60 коп. за наступними реквізитами: Отримувач коштів: ГУК у Кіров.обл./Поділ.р-н/22030101 ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37918230; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA0011566; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ленінський районний суд м. Кіровограда (назва суду, де розглядається справа), надавши суду оригінал квитанції про доплату судового збору або надати документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, якщо такі є.

Виправлення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви

передбачає подання позивачем ОСОБА_1 позовної заяви в новій редакції.

Роз`яснити позивачу ОСОБА_1 , що в разі невиконання вказаних вимог позовної заяви, позов буде визнано не поданим та повернуто позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Лілія Андріївна Іванова