Справа № 640/8780/21
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2022-01-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8780/21
У Х В А Л А

19 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Сорочка Є.О., суддів Коротких А.Ю., Федотова І.В., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.09.2021 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ТАУН ЛЕНД КОМПАНІ" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 06.12.2021 апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.09.2021 залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору, пропуском строку апеляційного оскарження та встановлено десятиденний строк на усунення недоліків з моменту отримання судового рішення.

Вказану ухвалу отримано скаржником 09.12.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

У межах встановленого судом строку, скаржником надано докази сплати судового збору у встановленому законом розмірі, а тому недоліки апеляційної скарги у цій частині усунуто.

Також, скаржником заявлене клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження, яке повторно обґрунтоване отриманням копії оскаржуваного рішення 04.10.2021.

Проте, залишаючи апеляційну скаргу без руху, суд апеляційної інстанції вже наголошував на тому, що повний текст оскаржуваного рішення отримано скаржником саме 01.10.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (т. 4, а.с. 184), проте апеляційну скаргу подано з пропуском встановленого КАС тридцятиденного строку.

Водночас, скаржник вказує, що оскаржуване рішення отримане ним 04.10.2021 згідно відмітки вхідної кореспонденції; посилаючись на постанову Верховного Суду від 13.08.2021 по справі №826/27479/15, скаржник зазначає, що згідно відомостей відстеження поштового відправлення корпоративного сайту «Укрпошти» поштове повідомлення отримано 01.10.2021 о 19:45 год, тобто після закінчення робочого часу Головного управління ДПС у м. Києві; також скаржник вказує, що відомості корпоративного сайту «Укрпошти» не є належним доказом вручення поштових відправлень.

Надаючи оцінку наведеним доводам, колегія суддів зазначає таке.

Оскаржуване рішення суду направлялося судом першої інстанції скаржнику поштовим відправленням із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 №270 (далі - Правила).

Згідно пункту 2 Правил вручення поштового відправлення, поштового переказу - виробнича операція, яка полягає у видачі поштового відправлення, виплаті коштів за поштовим переказом одержувачу; повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв`язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача; рекомендоване поштове відправлення - реєстрований лист (рекомендований лист), поштова картка, бандероль, відправлення для сліпих, дрібний пакет, мішок "M", які приймаються для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення.

Пунктом 96 Правил передбачено, що реєстровані поштові відправлення (крім рекомендованих), адресовані юридичним особам, видаються їх представникам, уповноваженим на одержання пошти, в об`єкті поштового зв`язку на підставі довіреності, оформленої в установленому порядку. Копія довіреності, засвідчена в установленому порядку, зберігається в об`єкті поштового зв`язку.

Одержання реєстрованого поштового відправлення, грошових коштів за поштовим переказом здійснюється за умови пред`явлення документів, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус, визначених законодавством. У разі отримання рекомендованого поштового відправлення одержувач власноруч зазначає прізвище та ставить свій підпис в книзі (на окремому аркуші) встановленого зразка. У разі отримання інших реєстрованих поштових відправлень, поштових переказів одержувач заповнює відповідний бланк повідомлення: зазначає найменування, серію та номер пред`явленого документа, дату одержання та ставить свій підпис (пункт 105 Правил).

Під час вручення фізичній особі реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом з повідомленням про вручення працівник поштового зв`язку на підставі пред`явленого одержувачем документа, що посвідчує особу, зазначає на бланку повідомлення про вручення його прізвище (пункту 106 Правил).

Аналіз викладеного дає підстави для висновку, що реєстровані поштові відправлення адресовані юридичним особам, видаються їх представникам, які пред`являють працівнику об`єкта поштового зв`язку докази своїх повноважень (довіреність), розписуються про отримання поштового переказу у відповідній книзі встановленого зразка, а працівник поштового зв`язку зазначає на бланку повідомлення про вручення прізвище одержувача та дату вручення.

Крім того, відповідно до пункту 3 частини шостої статті 251 КАС саме день проставлення на поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення вважається днем його вручення (постанова Верховного Суду від 29.10.2021 по справі № 160/8862/19)є

Так, як зазначалося, матеріали справи містять рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, яке містить як відмітку про дату вручення відправлення (01.10.2021), а також і прізвище особи, яка отримала таке відправлення за довільністю.

У свою чергу, скаржником не надано достовірних доказів (зокрема іншого рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення чи відповідної книги запису поштових відправлень, на яку скаржник і посилається у своєму клопотанні), що поштове відправлення, яке містило оскаржуване рішення, не було вручене його представнику 01.10.2021, або ж було вручене в інший день.

Згідно пункту 114 Правил одержувач може відмовитися від одержання поштового відправлення, коштів за поштовим переказом, про що на поштовому відправленні, бланку поштового переказу або повідомленні про надходження поштового відправлення, поштового переказу робиться відповідна позначка, яка засвідчується його підписом. Підпис представника юридичної особи, уповноваженого на одержання пошти, скріплюється печаткою (за наявності) цієї юридичної особи.

Матеріли справи не містять, а скаржником не було надано доказів того, що поштове відправлення, яке містило рішення суду, скаржник відмовився отримати 01.10.2021 у зв`язку із закінченням робочого часу.

Безпідставним та суперечним є посилання скаржника на відомості відстеження поштового відправлення корпоративного сайту «Укрпошти».

Так, посилаючись на наведені відомості в частині нібито отримання оскаржуваного рішення після закінчення робочого часу, скаржник також вказує про те, що такі відомості не є належним доказом вручення поштових відправлень.

Колегія суддів зауважує, що час внесення працівником поштового зв`язку інформації про отримання поштового відправлення, не належним та допустимим доказом часу фактичного вручення поштового відправлення отримувачу.

Посилання на отримання оскаржуваного рішення 01.10.2021 після закінчення робочого часу, також є цілком суперечним, оскільки сам скаржник вказує про неможливість такого отримання та реєстрації поштової кореспонденції поза робочим часом.

Посилання на постанову Верховного Суду від 13.08.2021 по справі №826/27479/15 є безпідставним, оскільки її прийнято з підстав не встановлення судом попередньої інстанції обставин щодо того хто прийняв поштове відправлення та розписався у зворотному повідомленні про вручення. Водночас, такі обставини судом встановлені у даній справі, як і обставини щодо фактичної дати отримання оскаржуваного рішення на підставі належних та допустимих доказів. На відміну від справи по справі №826/27479/15, судом при встановлені дати отримання оскаржуваного рішення не використовувалася та не враховувалася інформація з відстеження поштового відправлення корпоративного сайту «Укрпошти».

Враховуючи викладене, судом апеляційної інстанції достовірно встановлено на підставі належних та допустимих доказів факт отримання скаржником копії оскаржуваного рішення саме 01.10.2021, про що і зазначалося в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху.

Колегія суддів наголошує, що дата реєстрації оскаржуваного рішення, як вхідної кореспонденції відповідача, не є датою, з якою пов`язаний відлік строку звернення до суду апеляційної інстанції чи строку права на поновлення строку апеляційного оскарження. Номер та дата реєстрації вхідної кореспонденції, проставленої самим органом в односторонньому порядку, самі по собі не свідчать про дату отримання рішення суду, а лише фіксують факт реєстрації кореспонденції суду при надходженні до відповідного органу.

Аналогічну позицію неодноразово висловлював Верховний Суд у своїх рішеннях (зокрема постанови від 16.11.2021 по справі № 804/7324/16, від 29.10.2021 по справі № 160/8862/19, від 03.12.2020 по справі № 826/6756/18, від 28.01.2021 по справі № 160/8840/18, від 12.03.2021 по справі № 640/23728/19 та ін.).

Підсумовуючи викладене, доводи скаржника та надані ним документи не підтверджують отримання ним оскаржуваного рішення 04.10.2021, а також і не містять жодних поважних причин, які б виправдовували порушення встановленого законом тридцятиденного строку апеляційного оскарження, який є цілком достатнім для підготовки та завчасного звернення органу державної влади до зі скаргою до суду апеляційної інстанції.

Положеннями частини другої статті 49 КАС передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання процесуальних строків.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту такої скарги, в тому числі процесуальних строків подачі апеляційної скарги. Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

У пункті 74 рішення Європейського суду з прав людини (далі - Суд, ЄСПЛ) від 20.05.2010 у справі «Лелас проти Хорватії» (заява №55555/08) Суд вказав, що «Держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок <…> і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси <…>».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи, зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (постанова Верховного Суду від 04.02.2021 по справі № 160/9830/18).

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що відповідач вжив заходи спрямовані на сплату судового збору за подачу апеляційної скарги, проте, не дотримав процесуальних строків під час подачі цієї скарги, суд доходить висновку, що недобросовісне ставлення посадових осіб відповідача до своїх посадових обов`язків, незнання або нехтування вимог Кодексу адміністративного судочинства України не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що невжиття суб`єктом владних повноважень, на якого покладено обов`язок виконувати функції і завдання держави, заходів щодо своєчасного оскарження судового рішення не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах висловлено Верховним Судом у постанові від 16.11.2021 по справі № 804/7324/16.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

За таких обставин, у відкритті апеляційного провадження у даній справі слід відмовити.

Керуючись статтями 34, 169, 248, 256, 298, 299 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку апеляційного оскарження.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.09.2021.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов