Справа № 640/25994/20
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2022-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Епель О.В.

Парінов А.Б.

за участі:

секретар с/з Піскунова О.Ю.

пр-к позивача Маруєв Р.С.

пр-к відповідача Пекар В.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Сіті Інвест СТ» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» про зобов`язання вчинити дії, -

У С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у місті Києві звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс», в якому просило про надання дозволу на реалізацію майна Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» (), яке перебуває у податковій заставі, з метою погашення усієї суми податкового боргу боржника.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 червня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю.

Відповідач, не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, а також на неповне з`ясування судом обставин справи.

Також, не погоджуючись з судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «Київ Сіті Інвест СТ», як третя особа, подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Сіті Інвест СТ» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому остання просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 жовтня 2021 року призначено апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Сіті Інвест СТ» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року до розгляду в судовому засіданні на 17 листопада 2021 року.

17 листопада 2021 року у судовому засіданні оголошено по справі перерву до 08 грудня 2021 року.

Також, 08 грудня 2021 року у судовому засіданні оголошено по справі перерву до 12 січня 2022 року.

У судовому засіданні представник апелянта вимоги апеляційної скарги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні повністю заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» (ідентифікаційний код 30634134) зареєстровано як юридичну особу 18.11.1999 року, дата запису 21.01.2005 року, номер запису 0005176, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.05.2019 року у справі №640/20969/18 стягнуто з рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» у банках на користь Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві кошти у сумі 2171500,14 грн. (два мільйона сто сімдесят одна тисяча п`ятсот гривень 14 копійок) у рахунок погашення податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 5238,03 грн. та із земельного податку у розмірі 2166262,11 грн.

З метою погашення податкового боргу відповідача та виконання зазначеного судового рішення позивач звертався до банківських установ, обслуговуючих відповідача, з інкасовими дорученнями щодо списання коштів у розмірі 5238,03 грн. та у розмірі 2166262,11 грн. з рахунків боржника.

Втім, інкасові доручення від 28.01.2020 року №246/26-15-10-02-39, № 248/6-15-10-02-39 та № 251/26-15-10-02-39 (рахунок № НОМЕР_1 ) повернуто АТ «АЛЬФА-БАНК» позивачеві без виконання, у зв`язку з тим, що:

згідно п. 11.11 та додатка 9 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21/01/04 № 22 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 29/03/04 за № 377/8976;

в реквізиті (N поля 50) «Дата надходження» зазначаються число, місяць та рік отримання банком платника розрахункового документа: цифрами у форматі ДД/ММ/РРРР або число зазначається цифрами ДД, місяць - словом і рік - цифрами РРРР, які засвідчуються підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку;

в реквізиті (N поля 70) «Дата перевірки органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів» зазначається дата перевірки відповідним органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, що засвідчується підписом відповідального виконавця та відбитком штампа;

у інкасовому дорученні (розпорядженні) зазначено інший банк платника згідно п.п.5.5.-5.9. глави 5 Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22. Відповідно до абзацу 6 п.9.6. Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті повідомляємо, що з 10.08.2018р. змінено назву банку на АТ «Альфа-Банк».

в зв 'язку з відсутністю грошових коштів та надходжень на рахунку платника протягом операційного часу згідно п.11.7 гл. 11 Інструкції Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22;

в зв 'язку з оформленням інкасового доручення (розпорядження) на примусове списання коштів за іншим виконавчим документом, ніж той, для забезпечення виконання якого накладено арешт, і на цьому рахунку немає інших (крім арештованих) коштів згідно п. 2.18, п. 2.20 та п. 9.9 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті» затвердженої Постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 за № 22 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 29.03.2004 за № 377/8976.

Матеріали справи також містять рішення ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві від 30.09.2016 року № 17687-17 про опис майна ТОВ "Торг-Альянс" у податкову заставу.

19.10.2016 року на підставі вказаного рішення податковим керуючим ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві було здійснено опис майна, про що складено акт опису майна №19/26-55-17-02.

20.10.2016 року на підставі акта про опис майна державним реєстратором у Державному реєстрі обтяжень рухомого майна було внесено запис про податкову заставу майна, перелік якого наведено в акті про опис майна від 19.10.2016 року №19/26-55-17-02, що підтверджується витягом №71024272 від 21.10.2016 з Державного реєстру обтяжень рухомого майна.

У зв`язку з неможливістю погашення податкового боргу відповідача шляхом стягнення коштів платника податків позивач звернувся з даним позовом до суду. Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що у відповідача наявний податковий борг на загальну суму 4640517,74 грн., щодо погашення якого вживалися заходи в поряду, визначеному Податковим кодексом України, в тому числі шляхом звернення з позовом про стягнення податкової заборгованості та надсилались податкові вимоги. Однак, вказані заходи не призвели до надходження коштів до бюджету для погашення податкового боргу відповідачем. Інкасові доручення повернені без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках платника.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів враховує наступне.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Відповідно до пунктів 87.1, 87.2 статті 87 Податкового кодексу України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених вказаною статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплата грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.

Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених вказаним Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до пункту 88.1 статті 88 Податкового кодексу України, яка регулює питання змісту податкової застави, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених вказаним Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Отже, податковий борг може бути погашений як за рахунок грошових коштів так і за рахунок майна платника податків.

Згідно з статтею 89 Податкового кодексу України право податкової застави виникає у разі:

- несплати у строки, встановлені вказаним Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;

- несплати у строки, встановлені вказаним Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

З урахуванням положень вказаної статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 вказаної статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.

Згідно пункту 89.3 статті 89 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно пункту 95.1 статті 95 Податкового кодексу України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Абзацом 2 пункту 95.3 статті 95 Податкового кодексу України передбачено право контролюючого органу звертатися до суду щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується його керівником та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує, державну податкову і митну політику.

Податковим кодексом України визначено черговість вжиття контролюючим органом заходів щодо погашення податкового боргу, а саме спочатку приймаються заходи для стягнення коштів з платника податків, та лише у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

Відтак, за змістом наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що податковий борг платника податків може бути погашений за рахунок будь-якого майна такого платника, переданого у податкову заставу, при цьому рішення про погашення усієї суми податкового боргу шляхом продажу майна, яке перебуває у податковій заставі приймається на підставі рішення суду.

Обов`язковими умовами (обставинами), наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із даним позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); сума заборгованості платника податків на момент звернення контролюючого органу до суду із позовом про надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна платника має бути узгодженою у встановленому законодавством порядку; відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків - боржника у податковій заставі.

Сукупність вказаних обставин наділяє контролюючого орган правом на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.

Також, колегія суддів звертає увагу, що вимога пункту 95.1 статті 95 ПК щодо першочергового використання контролюючим органом як джерела погашення податкового боргу грошових коштів, які належать платнику податків, стосується як коштів на банківських рахунках, так і готівки.

Колегією суддів встановлено, що з довідки Головного управління ДПС у м. Києві станом на 18.08.2020 у ТОВ «Торг-Альянс» вбачається наявний банківській рахунок № НОМЕР_2 (980-українська гривня), відкритий в АТ "Альфа-Банк" у м.Києві (МФО банку: 300346) до банку якого звертався позивач щодо списання з розрахункових рахунків відповідача суму податкової заборгованості, та від якого було отримано відповіді повідомлення про повернення інкасових доручень без виконання, у зв`язку з відсутністю коштів.

Щодо доводів апелянтів про те, що заборгованість в розмірі 4275114,66 грн. було сплачено приватним виконавцем 25.09.2020 за рахунок реалізації майна боржника у виконавчому провадженні, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Згідно вимог ст.90 ПК України, пріоритет податкової застави щодо пріоритету інших обтяжень(включаючи інші застави)встановлюється відповідно до закону.

Відповідно до ст.14 Закону України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень» , в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження.

Відповідно до статті 15 Закону України «Про заставу» , в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, обов`язки органів доходів та зборів з реєстрації поширюються на виникнення та зміну прав податкової застави з урахуванням вимог податкового законодавства.

Згідно статті 18 Закону «Про заставу», якщо предметом застави стає майно, яке вже є заставним забезпеченням іншого зобов`язання(боргу), заставне право попереднього заставодержателя зберігає силу. Вимоги заставодержателя, у якого право застави виникло пізніше, задовольняються з вартості предмета застави після повного забезпечення вимог попередніх заставодержателів.

Згідно ст.51 Закону України «Про виконавче провадження»№1730-VIIIвід 03.11.2016, для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено в разі, якщо наявна письмова згода заставодержателя.

З матеріалів справи вбачається, що згода ГУ ДПС у м.Києві на реалізації майна відповідача, що перебувало у податковій заставі приватному виконавцю Жаботинському І. В. не надавалася.

Крім того, згідно інтегрованої картки платника податків за ТОВ «Торг-Альянс» рахується заборгованість по податкових зобов`язаннях з:

- податку на додану вартість - код бюджетної класифікації доходів бюджету - 14060100;

- податку на прибуток приватних підприємств - 11021000;

- земельний податок з юридичних осіб - 1801050.

В свою чергу, класифікацію доходів бюджету затверджено наказом Міністерства фінансів України від 14.01.200 №11 «Про бюджетну класифікацію»( із подальшими змінами на час виникнення спірних правовідносин), відповідно до якого код 24060300 визначає інші надходження до бюджету.

Перелік податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету визначається відповідно до переліку кодів бюджетної класифікації в розрізі органів, що контролюють справляння надходжень бюджету відповідно до Відповідно до пп.1п.2 постанови Кабінету Міністрів України від 16.02.2011 №106 «Деякі питання ведення обліку податків, зборів, платежів та інших доходів бюджету» (із змінами та доповненнями, чинними на час виникнення спірних правовідносин) здійснення постійного контролю за правильністю та своєчасністю надходження до державного та місцевих бюджетів податків, зборів, платежів та інших доходів за кодами бюджетної класифікації 11021000, 14060100, 1801050 покладено на органи ДПС, а за кодом 24060300 - на органи Держадміністрації та органи місцевого самоврядування.

Як вбачається з наданого платником податків копії платіжного доручення « 2286 від 25 вересня 2020 року Жаботинським І.В. кошти в сумі 4275114,66 грн.(а.с.93) перераховувався на казначейський рахунок UA0026007, що відповідає коду класифікації 24060300 - інші надходження без деталізації за відомчою ознакою.

З врахуванням викладеного вище, контроль за надходженнями до бюджету за вказаним рахунком і кодом класифікації не здійснюється позивачем.

За даними інформаційно-телекомунікаційних систем ДПС України, станом на о8.11.2021 року надходження коштів в рахунок погашення податкового боргу ТОВ «Торг -Альянс» за кодами бюджетної класифікації 11021000, 14060100, 1801050 на відповідні казначейські рахунки не надходили.

Зважаючи на вимоги наведених вище правових норм, встановлених судом першої інстанції обставин справи, колегія суддів вважає цілком обґрунтованим його висновок про те, що позивач належним чином здійснив усі необхідні заходи, що передують зверненню до суду щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

У справі, що розглядається достеменно встановлено: наявність заборгованості відповідача; наявність судового рішення про стягнення з відповідача податкової заборгованості; скерування контролюючим органом до банків інкасових доручень, які повертались без виконання; наявність акта опису майна в податкову заставу та реєстрація податкової застави у відповідному державному реєстрі.

Вказані обставини апелянтами не спростовано.

Отже, суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарги підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Торг-Альянс» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Київ Сіті Інвест СТ» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді: О.В. Епель

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 18.01.2022р.)