Справа № 308/17863/21
Суддя: Іванов А. П.
Дата ухвалення: 2022-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 січня 2022 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Іванова А.П.,

при секретарі судового засідання Бота О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , який діє в інтересах ОСОБА_2 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

28.12.2021 представник позивача ОСОБА_2 - Сільваші Володимир Миколайович звернувся до суду з вищевказаним адміністративним позовом до відповідача до виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову адміністративної комісії при виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради №20.02-03/495 від 16.12.2021 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за порушення, передбачене ч.2 ст. 156 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

В обґрунтування заявлених вимог посилається на відсутність доказів вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 156 КУпАП, за яке відповідачем постановлено оскаржувану постанову; зазначає, що не встановлено особу, якій нібито було продано алкогольні напої та відсутній фіскальний касовий чек.

Позивачка та її представник в судове засідання не з`явилася, однак в прохальній частині розглядуваного позову міститься прохання про розгляд справи без їх участі.

Представник відповідача у судове засідання повторно не з`явився, будучи повідомленим про час та дату розгляду справи, відзиву до справи не подав.

Відповідно до ч. 3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, ознайомившись з позовною заявою, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, приходить до наступних висновків.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходам адміністративного примусу у зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах і в порядку, передбаченому законом.

16.12.2021 Адміністративна комісія при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради розглянувши матеріали адміністративної справи (Протокол № 234365) складених за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого част.2 ст. 156 України відносно ОСОБА_3 , а саме за те, що 20.11.2011 року ОСОБА_3 , продавець магазину « Зіна », проспект Свободи, 3, продала в заборонений органом місцевого самоврядування час доби невстановленій особі пляшку коньяку «Тиса» (0,25 л.).

За вищевказаним фактом - Адміністративна комісія при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради притягнула ОСОБА_3 до адміністративно відповідальності, передбаченої ч.2 ст. 156 КУпАП, наклавши на неї стягнення як на керівника відділення у вигляді 6800 грн.

Відповідно до ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративні відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 156 КУпАП порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування як такі, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння заборонена, або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння через торгові автомати чи особами, які не досягли 18-річного віку, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння особі, яка не досягла 18-річного віку, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби, тягне за собою накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

При цьому, визначальним для притягнення особи до відповідальності, серед іншого, є встановлення факту продажу, зокрема, алкогольними напоями у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби

Як випливає з матеріалів справи, представник позивача заперечує факт вчинення ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП.

Матеріали справи не містять, а відповідачем не надано, доказів того, що особа, яка притягнута згідно протоколу про адміністративне правопорушення до адміністративної відповідальності здійснила продаж алкогольних напоїв в заборонений органом місцевого самоврядування час доби, зокрема відсутній розрахунковий документ (фіскальний чек), що підтверджує факт продажу алкогольних напоїв.

Відповідно до п. 1 розд. II Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 із змінами та доповненнями, фіскальний касовий чек на товари (послуги) (далі - фіскальний чек) - розрахунковий документ/електронний розрахунковий документ, створений у паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ), реєстратором розрахункових операцій (далі - РРО) або програмним РРО (далі - ПРРО) при проведенні розрахунків за продані товари (надані послуги). Фіскальний касовий чек на товари (послуги) за формою № ФКЧ-1 наведений у додатку 1 до Положення № 13. Відповідно до Положення, фіскальний чек повинен містити наступні реквізити: найменування суб`єкта господарювання, назва господарської одиниці найменування, адреса господарської одиниці - адреса, напис «ФІСКАЛЬНИЙ ЧЕК» тощо.

Фіскальний касовий чек на товари - це розрахунковий документ, надрукований реєстратором розрахункових операцій при проведенні розрахунків за продані товари. Тобто, підтвердженням проведення фінансової операції є фіскальний касовий чек.

Окрім цього, відповідно до доданої до матеріалів справи та дослідженої в судовому засіданні постанови 20.02-03/495 виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради 20.11.2011 року ОСОБА_3 , продавець магазину « Зіна », проспект Свободи, 3, продала в заборонений органом місцевого самоврядування час доби невстановленій особі пляшку коньяку «Тиса» (0,25 л.).

Отже особу, якій нібито було продано алкогольні напої встановлено не було.

Аналіз сукупності представлених доказів по справі вказує на те, що таких є недостатньо для підтвердження факту вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КУпАП.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Статтею 62 Конституції України передбачає, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Положенням ч. 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Оскільки, відповідачем не доведено правомірність прийнятого ним рішення про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності, не надано належних, допустимих, достовірних і достатніх доказів законності та обґрунтованості постанови, зокрема в частині суб`єкта відповідального за вчинення адміністративного правопорушення, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню: оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень - постанову у справі про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення щодо позивача слід скасувати і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст.2,5,74-77,139,241-246,250,286 КАС України, суд

ухвалив:

Скасувати постанову виконавчого комітету Ужгородської міської ради в особі адміністративної комісії при виконавчому комітеті Ужгородської міської ради №20.02-03/495 від 16.12.2021 про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 156 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань виконавчого комітету Ужгородської міської ради (, місцезнаходження за адресою м. Ужгород, пл. Поштова, 3) на користь ОСОБА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 , мешканки АДРЕСА_1 , сплачений нею судовий збір у сумі 454 /чотириста п`ятдесят чотири/ гривні.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду А.П. Іванов