Справа № 640/16567/21
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2022-01-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

13 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого-судді Черпіцької Л.Т. та суддів Пилипенко О.Є., Собківа Я.М., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від "18" жовтня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Міністерства оборони України до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від "18" жовтня 2021 р. у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 грудня 2021 року апеляційну скаргу позивача залишено без руху, через її невідповідність вимогам ст. 295 КАС України, а саме: запропоновано усунути вказаний недолік апеляційної скарги шляхом надання клопотання/заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення.

На виконання вимог вказаної ухвали відповідач подав клопотання про усунення недоліків, у якому просив поновити пропущений строк на подання апеляційної скарги.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження скаржник зазначив, що у зв`язку з великою завантаженістю як представника Міністерства оборони України з юридичного супроводження судових справ не врахував, що у цій справі на оскарження судового рішення передбачані скорочені строки. Вказав, що оскільки суд першої інстанції роз`яснив загальні строки апеляційного оскарження, а не спеціальні, то скаржник мав законні очікування на можливість оскарження судового рішення саме в межах тридцятиденного строку, тому апеляційна скарга подана в межах цього строку.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження не підлягає задоволенню з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що предметом спору є оскарження, зокрема, постанови державного виконавця.

Статтею 287 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

У частині шостій цієї статті передбачено, що апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Згідно з пунктом 12 частини першої статті 4 КАС України судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.

Загальний строк на апеляційне оскарження визначений положеннями статті 295 КАС України, відповідно до якої апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на судове рішення.

Зважаючи на те, що в цій справі предметом оскарження є рішення органу державної виконавчої служби, застосуванню підлягають саме приписи спеціальної норми, що визначає особливості провадження у такій категорії спорів, а саме: статті 287 КАС України, в тому числі і щодо встановлення строків на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції у такій справі.

Суд встановив, що оскаржуване рішення судом першої інстанції ухвалено 18 жовтня 2021 року за відсутності сторін у справі.

Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення копію ухвали відповідач отримав 27.10.2021.

З апеляційною скаргою відповідач звернувся до суду 29 листопада 2021 року, що підтверджується поштовим конвертом, в якому апеляційна скарга надіслана до суду, тобто з пропуском десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів не приймає до уваги наведені у заяві відповідача підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження щодо зазначення судом першої інстанції загального порядку оскарження судового рішення, оскільки строк на апеляційне оскарження є процесуальним строком, який встановлюється законом, а не судом.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 20 липня 2021 року у справі № 444/348/18.

Крім того, суд першої інстанції у резолютивній частині оскаржуваного рішення зазначив, що рішення може бути оскаржено у апеляційому порядку упродовж 10 днів з дня складання повного тексту рішення.

Колегія суддів зауважує, що учасники справи зобов`язані сумлінно користуватись своїми процесуальними правами і обов`язками та бути обізнаними із законодавчими нормами та вимогами.

Крім того, позивач як суб`єкт владних повноважень (його представник) мав знати строки та порядок апеляційного оскарження судових рішень у термінових справах. Натомість, чекав на отримання рішення суду, не приймаючи жодних заходів чи дій для його своєчасного отримання та подав апеляційну скаргу за межами строку, передбаченого ст. 287 КАС України, що розцінюється судом як неналежна процесуальна поведінка, яка не сприяє терміновому розгляду цієї категорії справ.

Подібні висновки викладені Верховним Судом в постановах від 26 липня 2021 року у справі № 726/2309/19, від 15 липня 2021 року у справі № 340/2761/19.

Колегія суддів зазначає, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання, заяви (скарги). Питання ж поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, та/або були пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Водночас, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 14.08.2020 у справі № 536/2248/17 та від 06.04.2021 у справі №340/2761/19.

Аргумент скаржника про надмірне навантаження щодо здійснення представництва суб`єкта владних повноважень є безпідставним, оскільки організація роботи не може свідчити про поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження.

За наведених обставин, підстави для задоволення клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення відсутні.

Обставини зазначені у клопотанні не є підставою вважати пропуск строку поважним, адже не є такими, що не залежать від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений після спливу строку апеляційного оскарження час реалізовувати право на оскарження судових рішень.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 241, 243, 248, 256, 287, 295, 299, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Міністерства оборони України про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від "18" жовтня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Міністерства оборони України до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, третя особа ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена протягом тридцяти днів безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Л.Т.Черпіцька

Судді: О.Є. Пилипенко

Є.О. Сорочко