Справа № 646/216/22
Суддя: Блага І. С.
Дата ухвалення: 2022-01-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 646/216/22
№ провадження 2-а/646/6/2022
У Х В А Л А

Про залишення заяви без руху

21.01.2022 м. Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Блага І.С., при прийнятті адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 про зняття арешту та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

18 січня 2022 року на адресу Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла вказана заява, якою ОСОБА_1 просить:

- роз`яснити, чому її не попередили про постанову засобами поштового зв`язку (АТ «Укрпошта») або через додаток «Дія»;

- скасувати арешт, накладений на банківські рахунки, та прийняти рішення щодо постанови про накладання адміністративного стягнення.

З урахуванням змісту вищевказаної заяви вона є адміністративною позовною заявою, яка підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, згідно зі ст.160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Всупереч зазначеним вимогам Закону позивачем у позовній заяві не зазначено ім`я та по батькові відповідача, його місце знаходження, реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серія паспорта позивача.

Крім того, позовні вимоги викладено суперечливим чином, що не дозволяє зробити однозначний висновок щодо предмету оскарження. Так, ОСОБА_1 просить прийняти рішення щодо постанови про накладення адміністративного стягнення, але при цьому не зазначає, яке саме рішення. Більш того, неможливо однозначно зрозуміти, щодо якої саме постанови ОСОБА_1 просить прийняти рішення: щодо постанови про накладення адміністративного стягнення або щодо постанови державного виконавця про відкриття виконавчого провадження, на яку вона посилається у цій вимозі саме як на постанову про накладення адміністративного стягнення.

При цьому, якщо предметом оскарження є постанова державного виконавця про відкриття виконавчого провадження, а також інші його рішення, дії чи бездіяльність у виконавчому провадженні, то з урахуванням положень ст.20 КАС України така справа не підсудна місцевому суду як суду адміністративної юрисдикції, а віднесена до предметної юрисдикції відповідного окружного адміністративному суду.

Якщо ж предметом спору є постанова про адміністративне стягнення, то такі спори підсудні місцевим судам як адміністративним судам.

Що стосується вимоги про скасування арешту майна, то згідно з висновками, які викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2020 р. у справі № 340/25/19, якщо підставою позову є неправомірні, на думку позивача, дії органу державної виконавчої служби при накладенні арешту на певне майно, то такий спір має розглядатися в порядку адміністративного судочинства.

При цьому з урахуванням правил розмежування предметної юрисдикції такі категорії справ підсудні відповідним окружним адміністративним судам.

Також слід зазначити, що відповідно до п.5 ч.5 ст. 160 КАС України, позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Положеннями ст. 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

В той же час, суду не було надано оригінал чи належним чином засвідчену копію постанови про накладення адміністративного стягнення.

Крім того у позовній заяві відсутнє письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Окрім зазначеного, відповідно до ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Вказана вимога Закону позивачем не дотримана та нею не було надано копію позовної заяви для відповідача.

Ч. 3 ст.161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону України «Про судовий збір», серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, відсутні особи, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Як вбачається з доданих до позовної заяви документів, позивачем не сплачено судовий збір за подання вказаної позовної заяви та не подано документів, на підставі яких, відповідно до Закону України «Про судовий збір», позивач може бути звільнений від сплати судового збору.

При цьому в залежності від предмету спору (предмету оскарження) судовий збір справляється відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, якщо предметом спору є постанова про накладення адміністративного стягнення, то відповідно до правової позиції викладеної Великої Палатою Верховного Суду у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження№ 21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Отже, якщо предметом спору (оскарження) є постанова про накладення адміністративного стягнення, який підсудний місцевому суду як адміністративному суду, то позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 496,20 грн. (за подання позовної вимоги немайнового характеру), про що надати до суду відповідний документ.

Так, підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що Законом України «Про Державний бюджет України на 2022рік» встановлено у 2022 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі на 01.01.2022 року 2393,00 грн., за подання даного позову підлягало б сплаті 992,40 грн. судового збору. Однак, враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18.03.2020 року, розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення повинен складати 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496,20 грн.

Згідно ч.1,2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.122,123,161,169 КАС, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту та скасування постанови - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви в 5-ти денний строк з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали, в іншій його частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.С. Блага