Справа № 638/11045/21
Суддя: Невеніцин Є. В.
Дата ухвалення: 2022-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/638/56/22
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 січня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого Невеніцина Є.В.,

за участю секретаря Суркової М.О.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Головашич Ю.О.,

представника відповідача Прядко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради про скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради про скасування постанови №20-П від 06.07.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1,5,12,13 ст.96 КУпАП. Свої вимоги обґрунтовує тим, що він є власником квартири АДРЕСА_1 , що знаходиться на другому поверсі двоповерхового будинку, який складається з чотирьох корпусів. Останні роки експлуатації зазначена будівля знаходиться у занедбаному технічному стані. Позивачем з метою запобіганню руйнівних процесів здійснено підсилення будівельних конструкцій будівлі монолітним каркасом з металевих конструкцій, без втручання в самі несущі конструкції та інженерні системи загального користування та відновлення зовнішніх сходів, що ведуть до його квартири. Тобто, позивачем здійснено вимушене перепланування, яке не передбачало втручання у конструктивні елементи будівлі, потребувало отримання відповідних дозвільних документів на проведення таких робіт. Вказане перепланування квартири відповідає державним стандартам будівельних норм та правилам щодо безпечної експлуатації, не порушує права інших співмешканців, саме відповідач повинен довести, що була проведена реконструкція, а не перепланування. Захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірки, повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечення тощо. Відповідач порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю п.7,9,12,13 Порядку №355 не дотримався. Протокол відповідача не відповідає вимогам закону, відповідач приймаючи спірну постанову у справі про адміністративне правопорушення не врахував всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

31.08.2021 року надійшов відзив на позовну заяву з проханням відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначено, шо під час перевірки з виходом на місце 17.06.2021 року встановлено, що у квартирі №12 демонтовано приміщення №1 та сходовий майданчик, змонтовано металеву конструкцію на металевих опорах (колонах) з залізобетонним майданчиком (перекриття в рівні другого поверху орієнтовними розмірами в плані 7 м х 4,2 м), також зведено цегляні стіни обабіч сходів (з рівня поверхні ґрунту двору на другий поверх). Зазначений об`єкт має ознаки об`єкта з незначними наслідками (СС1). В реєстрі будівельної діяльності відсутня інформація щодо реконструкції квартири АДРЕСА_1 . Під час перевірки не представлено документ, що надає право на виконання будівельних робіт, проєктну документацію, документи щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду, що дає підстави вважати реконструкцію квартири об`єктом самочинного будівництва. В результаті дій позивача захоплено земельну ділянку комунальної власності територіальної громади м.Харкова.

У судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги пояснивши, що відсутній висновок експерта про порушення будівельної діяльності, порушення нічим не підтверджується, працівник інспекції не є експертом та їх акт не є доказом, металеву конструкцію встановлено для підтримки будівлі, щоб запобігти аварії.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки металеву конструкцію встановлено на землі, що є прибудинковою територією, збільшено площу квартири. Підлога забетонована, встановлено опори, а відтак це не перепланування, а реконструкція, змінена форма та площа, оскільки металевий каркас кріпиться до стіни та наявність відповідних документів є обов`язковою. Процедура складання постанови дотримана, інспектори мають повноваження та відповідні знання для складання відповідних документів.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного.

Статтею 72 КАС України визначено, щодоказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, на відповідача як на суб`єкта владних повноважень покладається обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, крім того чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона притягненню до адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 245 КУпАП визначає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно постанови №20-П від 06.07.2021 року під час позапланової перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_1 , а саме: демонтовано приміщення №1 площею 5,4 кв.м. та сходовий майданчик, змонтовано металеву конструкцію на металевих опорах (колонах) з залізобетонним майданчиком (перекриття в рівні другого поверху орієнтовними розмірами в плані 7 м х 4,2 м), зведено цегляні стіни обабіч сходів (з рівня поверхні ґрунту двору на другий поверх), без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єкта. Зазначеним діями порушено ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року №466, ч. ст.9, ч.1,2,3 ст.11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та п.2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджених постановою КМУ від 11.07.2007 року №903. Визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1,5,12,13 ст.96 КУпАП, та накладено штраф у розмірі 17000 грн.

Згідно договору міни від 15.10.2003 року ОСОБА_1 на праві власності належить кв. АДРЕСА_1 .

За технічним висновком щодо стану основних будівельних конструкцій приміщень кв. АДРЕСА_1 основні будівельні несучі конструкції обстежуваної будівлі мають низку деформацій, руйнувань та вертикальних відхилень, викликаних дією осадових процесів, що спричинені наслідками будівельних помилок при зведенні самовільного об`єкту нового будівництва в безпосередній близькості від об`єкта обстеження, технічний стан вказаних конструкцій в цілому визначається як непридатний до нормальної експлуатації, що межує з аварійним. Основні несучі конструкції обстежуваної частини будівлі знаходяться у технічному стані, що оцінюється, як непридатний до нормальної експлуатації, що межує з аварійним, та мають низку дефектів та ушкоджень, обстежувані приміщення квартири АДРЕСА_1 можуть бути відновлені до експлуатації шляхом проведення їх капітального ремонту або реконструкції за умови забезпечення заходів щодо безпечної експлуатації будівель.

Згідно направлення 20-н від 03.06.2021 року на підставі колективно звернення від 07.05.2021 року головних спеціалістів відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради направлено для здійснення позапланової перевірки квартири АДРЕСА_1 в строк до 23.06.2021 року.

23.06.2021 року складений акт №20-А за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та перевірено дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: кв. АДРЕСА_1 .

23.06.2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради видано припис №20-Пр-У про усунення допущених порушень у термін до 23.08.2021 року та негайне зупинення будівельних робіт.

23.06.2021 року головним спеціалістом відділу інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

На офіційному веб-порталі Харківської міської ради опубліковане повідомлення про проведення позапланових перевірок з 09.06.2021 року за адресою: АДРЕСА_3 .

Відповідно до ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно п.4-1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затвердженого постановою КМ України від 23.05.20211 року №553 під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю перевірці підлягає, зокрема забезпечення замовником здійснення авторського та технічного нагляду, - коли такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством. Пунктом 7 зазначеного порядку визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно постанови Верховного Суд від 08.05.2018 року по справі №815/1540/14, оскільки позивач була присутня під час проведення зазначеної перевірки та щодо здійснення перевірки зауважень не мала, а отже відповідачем під час перевірки було пред`явлено направлення для проведення позапланової перевірки від 08.01.2014 № 2 та службові посвідчення.

Таким чином, оскільки позивач був присутній під час проведення позапланової перевірки, що підтверджується актом перевірки від 23.06.2021 року №20-А з підписом ОСОБА_1 у ньому, відсутність позивача про проведенні перевірки жодним доказом не підтвержена.

Згідно п.16,17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Стаття 256 КУпАП передбачає, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Позивачем заперечується ознайомлення його з процесуальному правами під час складання протоколу. Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 року відомості про роз`яснення ОСОБА_1 його прав та обов`язків - відсутні. Так, в протоколі зазначено про роз`яснення ОСОБА_1 про його права та обов`язки, проте його підпис відсутній. Крім того, місцем складення протоколу про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 зазначено "м. Харків", що є неповною адресою місця складання протоколу.

Згідно ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Особливості розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксоване в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-8 цього Кодексу.

Так, в постанові від 06.07.2021 №20-П зазначено, що за участю ОСОБА_1 , зокрема заслухані його пояснення, що не відповідає дійсності, оскільки позивач не був присутній при розгляді справи та копія постанови надіслана йому засобами поштового зв`язку 08.07.2021 року. Зазначене відповідачем не оспорюється.

Крім того, ст.283 КУпАП визначено зміст постанови по справі про адміністративне правопорушення, зокрема постанова повинна містити дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення, всупереч зазначеному оскаржувана постанова не містить посилань на дату та час вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, судом встановлено порушення відповідачем процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, при цьому інші доводи позивача щодо порушення процедури не знайшли свого підтвердження та спростовуються доданими відповідачем доказами, зокрема актом №20-А від 23.06.2021 року, роздруківки з офіційного веб-порталу Харківської міської ради.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності визначено», що замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Пунктом 2 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, визначено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Частинами 1,5,12,13 ст.96 КУпАП передбачено відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд; виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті; незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства; незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Згідно ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Таким чином, критеріями самочинного будівництва є: будівництво на земельній ділянці, яка не відведена для цієї мети, будівництво, здійснене без дозволу або проекту, будівництво, здійснене з порушенням норм і правил.

Згідно ст. 9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України Про регулювання містобудівної діяльності .

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406 затверджено Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Відповідно до п. 1 Переліку № 406 будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Судом встановлено, що позивачу договору міни від 15.10.2003 року на праві власності належить кв. АДРЕСА_1 .

Згідно акту перевірки, змонтовано металеву конструкцію на металевих опорах з залізобетонним майданчиком (перекриття в рівні другого поверху орієнтовними розмірами в плані 7 м х 4,2 м), зведено цегляні стіни обабіч сходів, що має ознаки об`єкта з незначними наслідками (СС1).

Разом з тим, матеріали справи не містять будь-яких доказів на підтвердження того, яким чином посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради встановлено виконання позивачем будівельних робіт з реконструкції.

Так, в акті зазначено, що відповідно до представленого технічного паспорту в житловому будинку АДРЕСА_4 наявне приміщення №1 (пл.5.4 кв.м. вбиральня сполучена),№3 (пл.15,7 кв.м. житлова) загальною площею 32,5 кв.м., житловою площею 27., кв.м. та має відокремлений вихід через сходовий майданчик зі сходами на вулицю (до рівня першого поверху). Під час перевірки встановлено, що у квартирі №23 демонтовано приміщення 31 та сходовий майданчик.

До акту додані фотокартки квартири до реконструкції, проте представником відповідача ані в відзиві на позовну заяву, ані в судовому засіданні не зазначено походження цих фотографій, тобто коли і ким їх зроблено, якщо акт складено 23.06.2021 року при цьому долучено фотографії до реконструкції та під час реконструкції. Таким чином достеменно встановити час створення зазначених фотографій неможливо.

Згідно ч.1,2 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Суд не приймає до уваги надані відповідачем матеріали фотофіксації, оскільки вказані матеріали не містять жодних відомостей про те, який безпосередньо об`єкт зафіксований на них, за якою адресою, коли саме та ким були здійснена вказана фотофіксація.

У відповідності до п. 8, 11, 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством, однак відповідачем у відповідності до цього не виконав свого обов`язку щодо з`ясування всіх обставин для забезпечення об`єктивного та неупередженого здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

У силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1,5,12,13 ст. 96 КУпАП є недоведеним.

У справі Рисовський проти України (№ 29979/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип належного урядування, зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків. Документи складені за результатами спірної перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не можуть визнаватися допустимими доказами у справі, якщо вони одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Рішення, прийняті за наслідками незаконної перевірки на підставі документів, які є недопустимими доказами, не можуть вважатись правомірними та підлягають скасуванню.

Враховую викладене, суд приходить до висновку про часткову обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 77, 246, 286 КАС України, ст.ст. 7, 247, 251, 280 КУпАП суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (м.Харків, м-н Конституції, 7) про скасування постанови - задовольнити.

Скасувати постанову №20-П від 06.07.2021 року про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч.1,5,12,13 ст.96 КУпАП.

Закрити справу про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до адміністративної відповідальності за ч.1,5,12,13 ст.96 КУпАП

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після спливу встановленого законом строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 14.01.2022 року.

Головуючий Є.В.Невеніцин