Справа № 462/235/22
Суддя: Іванюк І. Д.
Дата ухвалення: 2022-01-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

справа № 462/235/22
УХВАЛА

18 січня 2022 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Іванюк І.Д., вивчивши матеріали справи за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Купінської Олесі Ігорівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом, у якому просить скасувати постанову серії ЕАО № 05131552 від 10.12.2021 року.

За правилами адміністративного процесуального законодавства, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати статтям 160, 161 КАС України.

Згідно з ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;

4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;

11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до ч.1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.7 ст. 161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Разом з тим, всупереч пп. 2,5, 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивач не вказав повне найменування відповідача, його місцезнаходження, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, поштовий індекс, такаж не вказав і своїх анкетних даних, зокрема: дату і рік народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта, місце проживання, поштовий індекс; не виклав обставин, якими обґрунтовує свої вимоги; не долучив до матеріалів справи власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Всупереч ч.ч. 1,4,7 ст. 161 КАС України, не долучив копії позовної заяви для відповідача; не долучив до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а лише вказав про наявність таких в тексті позовної заяви; не долучив оригінал або копію оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Окрім цього, згідно з частиною першою статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно ч. 1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Однак, позивач звернувся з даним позовом до Залізничного районного суду м. Львова, разом з тим жодних доказів того, що його зареєстроване місце проживання (перебування, знаходження) є на території Залізничного району м.Львова, на яку поширюється юрисдикція Залізничного районного суду м.Львова матеріали позову не містять.

Також, при зверненні до суду з адміністративним позовом позивач не долучив документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

У постанові від 18.03.2020 року (провадження № 11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 року (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» встановлено, що з 01 січня 2022 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 2481 грн.

Отже, судовий збір за подання до суду позовної заяви про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 496,20 грн.

Таким чином, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмірі 496 грн. 20 коп. за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення або долучити документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Також, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно положень ч. 1 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно вимог ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Положеннями ч. 2 ст. 286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

За вимогами ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

При цьому, відповідно ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова була винесена 10.12.2021 року, однак позивач, пропустивши строк звернення, звернувся до суду з адміністративним позовом лише 14.01.2022 року, тобто поза межами строку, визначеному законом. При цьому, позивач вказав, що про наявність даної постанови він дізнався лише з порталу «Дія», оскільки на місці розгляду справи така йому вручена не була, та вподальшому у позасудовому порядку оскаржував вказану постанову до керівника, проте отримав лист відмову, однак жодних доказів на підтвердження цих тверджень до суду не надав. Також зазначив, що неодноразово звертався в Управління патрульної поліції про надання йому цієї відповіді, однак отримував відмови в усній формі. Від так, суд звертає увагу, що вказані твердження містять неточності.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи те, що позивач не подав до суду клопотання про поновлення строку, встановленого законом для звернення до суду з вказаним позовом, дане є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Крім цього, згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідачем, згідно визначення, даного у п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач відповідачем вказує інспектора патрульної поліції Купінську Олесю Ігорівну.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ч. 1 ст. 13 Закону № 580-VIII систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2015 №730 утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції, зокрема головні управління Національної поліції в областях, а також Департамент патрульної поліції як міжрегіональний територіальний орган Національної поліції.

Частиною 2 ст.222 КУпАП передбачено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

З наведеної вище норми слідує, що суб`єктом владних повноважень, який розглядає справу про адміністративне правопорушення і виносить постанову про притягнення особи до адміністративної відповідальності, є відповідний орган в особі конкретної посадової особи.

Отже, працівники органів і підрозділів Національної поліції при розгляді справи про адміністративне правопорушення діють від імені органів (підрозділів) Національної поліції, а не від свого імені.

З огляду на викладене вище, належним відповідачем у справі, предметом якої є оспорювання постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, повинен бути відповідний орган (підрозділ) Національної поліції.

Суд, згідно положень ст. 48 КАС України, вирішує питання заміни неналежної сторони під час розгляду справи, проте враховуючи наявність вказаних вище недоліків позовної заяви, які підлягають усуненню позивачем, йому також слід визначити відповідача (відповідачів) за даним позовом, з врахуванням наведених положень законодавства щодо належності відповідача у цій категорії справ.

Згідно ч. 2 статті 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що позовна заява не відповідає вимогам ст.121, 161 КАС України, то таку, відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, слід залишити без руху і надати позивачу строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали, для усунення вказаних недоліків позовної заяви, зокрема зазначення повного найменування відповідача, його місцезнаходження, відомі номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, поштовий індекс, зазначення власних анкетних даних, зокрема: дату і рік народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта, місце проживання, поштовий індекс; викладу обставин, якими обґрунтовує свої вимоги; долучення до матеріалів справи власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; долучення копії позовної заяви для відповідача; долучення до позовної заяви всіх наявних в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги; долучення оригіналу або копії оспорюваного акта чи договору або засвідченого витягу з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування; долучення доказів того, що його зареєстроване місце проживання (перебування, знаходження) є на території Залізничного району м.Львова; для подання клопотання про поновлення строку звернення до суду з вказаними позом із зазначенням поважних, обгрунтованих причин його пропуску та долучення відповідних доказів; визначення відповідача (відповідачів) за даним позовом, з врахуванням наведених положень законодавства щодо належності відповідача у цій категорії справ та сплати судового збору у сумі 496,20 грн. або долучення документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись ст.ст. 94, 121, 122, 123, 161, 169, 171, 241-243, 248, 256 КАС України,

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора патрульної поліції Купінської Олесі Ігорівни про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених в її мотивувальній частині.

Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог суду позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Іванюк І.Д.