Справа № 307/60/22
Суддя: Сас Л. Р.
Дата ухвалення: 2022-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 307/60/22
Провадження № 2-а/307/1/22
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
14 січня 2022 року м. Тячів
Суддя Тячівського районного суду Закарпатської області Сас Л.Р., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області сержанта поліції Бенци В.В. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,
в с т а н о в и л а:
Представник позивачки ОСОБА_1 адвокат Варга Д.Д. від імені ОСОБА_1 10 січня 2022 року пред`явив адміністративний позов про скасування постанови поліцейського СРПП Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області Бенци В.В. серії БАА №940335 від 19 грудня 2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 850 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого п. 6 ст. 121 КУпАП.
Згідно п. 3) та 6) ч.1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
І. Що стосується сплати судового збору.
Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18 березня 2020 року в справі № 543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 3, 5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.
Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18 березня 2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Вказана постанова Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17 в силу ч.5 ст.242 КАС України є обов`язковою для врахування судом.
ІІ. Що стосується інших підстав.
Згідно ч. 7 ст. 161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.
Однак, позивачем до позовної заяви не додано оригіналу або копії постанови серії БАА №940335 від 19 грудня 2021 року та клопотань про її витребування не заявлено.
Крім того, відповідно до п. 2, п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема: повне найменування сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження або місце проживання чи перебування; поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Наведені вимоги КАС України не виконано, оскільки в позовній заяві позивачкою не вказано її реєстраційний номер облікової картки платника податків за наявності або номер і серію паспорта, також не зазначено поштову адресу та код ЄДРПОУ відповідача та не вказано про те, чи позивачкою не подано іншого позову до цього ж самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.
ІІІ. Що стосується належного відповідача.
Статтею 222 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлено, що органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема, частина друга статті 122.
Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення, зокрема за ч. 1, 2 ст. 122 КУпАП і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень (ч. 2 ст. 222 КУпАП).
Позивачем пред`явлено позов до поліцейського СРПП Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області Бенци В.В., що суперечить позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду від 26.12.2019 року у справі №724/716/16-а, за змістом якої відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який положенням КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення
Тобто, належним відповідачем як суб`єктом владних повноважень в адміністративній справі щодо оскарження рішень (дій чи бездіяльності) у справі про накладення адміністративного стягнення щодо правопорушень, зазначених у ст. 222 КУпАП, повинен бути орган Національної поліції - в даному випадку Головне управління Національної поліції в Закарпатській області.
Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Ураховуючи наведене, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачці строк для усунення її недоліків.
Керуючись ст. ст. 161, 169, 171, 241, 248 КАС України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області сержанта поліції Бенци В.В. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху та встановити строк десять днів з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що у випадку неусунення недоліків позовної заяви у встановлений строк, позовна заява буде їй повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Л.Р.Сас