Справа № 335/331/22
Суддя: Алєксєєнко А. Б.
Дата ухвалення: 2022-01-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/331/22 2-а/335/47/2022
про залишення позовної заяви без руху
14 січня 2022 року м.Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя Алєксєєнко А.Б., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції рядового поліції Харченко Катерини Дмитрівни про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -
ОСОБА_1 , звернувся до Орджонікідзевського районного суду м.Запоріжжя з позовом до Поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції рядового поліції Харченко Катерини Дмитрівни про скасування постанови про адміністративне правопорушення.
Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суддя доходить висновків, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених КАС України, а тому вона підлягає залишенню без руху, у зв`язку наступним.
У статті 160 КАС України викладені вимоги, яким повинна відповідати позовна заява.
Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої позовні вимоги щодо предмету спору.
Так, зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 оскаржує постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ЕАО №05198096 від 01.01.2022, якою його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.126 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.
Проте, у позовній заяві, з якою ОСОБА_1 звернувся до суду, відсутня прохальна частина, тобто позивачем не визначено зміст позовних вимог, що саме він просить зробити за наслідками розгляду справу.
Відповідно до ч.7 ст.161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.
Так, у позовній заяві позивач зазначає, що 01.01.2022 відносно ОСОБА_1 поліцейським взводу №1 роти №1 батальйону №3 Управління патрульної поліції у Запорізькій області Департаменту патрульної поліції рядом поліції Харченко К.Д. винесено постанову серії ЕАО №05198096 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.126 КУпАП.
Проте, позивачем до позовної заяви не додано рішення, оформлене у виді постанови, про притягнення його до адміністративної відповідальності.
Крім цього, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
При зверненні до суду позивачем до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У вказаній постанові, Велика Палата Верховного Суду відступила від попереднього висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 1 січня 2022 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 481 гривня.
Отже, позивач має сплатити судовий збір за даним позовом у розмірі 496 гривень 20 копійок та надати суду оригінал відповідного платіжного документу.
Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач не згоден із постановою серії ЕАО №05198096 від 01.01.2022, яку винесено Поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції рядовою поліції Харченко Катериною Дмитрівною, тобто суб`єктом владних повноважень та зазначає його у якості відповідача по справі.
Разом з цим, суд звертає увагу позивача на те, що п. 5 ч. 1 ст. 213 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі за текстом КУпАП) передбачено, що органи Національної поліції уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, в тому числі, відповідно до ст. 222 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 ст. 126 КУпАП.
Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.
Уповноваженими працівниками підрозділів Національної поліції штраф може стягуватися на місці вчинення адміністративного правопорушення незалежно від розміру виключно за допомогою безготівкових платіжних пристроїв.
З системного аналізу вказаних норм випливає, що розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч.1 ст.126 КУпАП, відноситься до компетенції органів Національної поліції. Працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів.
Отже, відповідні працівники органів поліції не можуть виступати самостійними відповідачами у таких справах, оскільки належним відповідачем є відповідний орган, на який законом покладено обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч.1 ст. 126 КУпАП.
Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а.
Приписами ст.129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. За таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна дотримуватися порядку (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.12.1975 року).
При цьому, зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для ОСОБА_1 , який потребує судового захисту, не є перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами КАСУ, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.
Згідно ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали.
Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294 КАС України, суддя, -
Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №3 Управління патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції рядового поліції Харченко Катерини Дмитрівни про скасування постанови про адміністративне правопорушення - залишити без руху.
Надати позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині цієї ухвали.
Роз`яснити позивачу положення ч.ч. 3, 4 ст. 169 КАС України про те, що, якщо позивач усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позов буде повернуто позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: А.Б. Алєксєєнко