Справа № 211/8322/21
Суддя: Ткаченко С. В.
Дата ухвалення: 2022-01-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 211/8322/21
Провадження № 2-а/211/30/22
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

28 січня 2022 року суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Ткаченко С. В., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського офіцера громади СВГ ВП Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Сошка Дениса Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

встановив:

до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до поліцейського офіцера громади СВГ ВП Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Сошка Дениса Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням КАС України.

Як вбачається зі змісту п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Позивач, у свою чергу, у поданій позовній заяві не виконав вимогу даного пункту.

Абзацом 1 частини першої статті 25 КАС України визначено територіальну юрисдикцію (підсудність) за вибором позивача: адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Однак, у матеріалах справи відсутні докази зареєстрованого у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) позивача за адресою: АДРЕСА_1 , що позбавляє суд вирішити питання щодо належної підсудності справи.

Також до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору та доказів звільнення позивача від сплати судового збору.

Однак, відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 25 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01 січня 2021 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 270,00 гривні.

Таким чином, позивач має сплатити судовий збір за даним позовом. За вимогу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення позивач має сплатити судовий збір у розмірі 454,00 грн.

Крім того, згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень ст. 46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, надано право від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення зокрема за адміністративні правопорушення, передбачені статтею 122 КУпАП.

Частиною 3 ст. 288 КУпАП визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 122 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення по справі за згодою позивача може замінити належним відповідачем первісного відповідача.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, відповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень, а саме поліцейський офіцер громади СВГ ВП Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції Сошко Денис Олегович.

У даному випадку поліцейський або структурний підрозділ Національної поліції (Синельниківський РУП ГУНП в Дніпропетровській області), в якому проходить службу такий поліцейський, і який не є юридичною особою, не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом, і належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.

Суд зазначає, що в даних спірних правовідносинах ГУНП в Дніпропетровській області, який є юридичною особою,до участі у справі в якості належного відповідача позивачем залучений не був.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, оскільки позовна заява не відповідає вимогам, встановленим ст. ст. 160, 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивач має усунути вказані в ухвалі недоліки позовної заяви.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161 КАС України, суддя -

ухвалив:

адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки, надавши йому п`ятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання ним копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення недоліків зазначених у даній ухвалі суду, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвалу негайно направити позивачу для виконання.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Ткаченко