Справа № 580/4529/21
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2022-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/4529/21 Головуючий у І інстанції - Тимошенко В.П.
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Епель О.В., Степанюка А.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Виконавчого комітету Черкаської міської ради на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати протиправними дії відповідача щодо надання не повної відповіді на його запит від 17.06.2021 про доступ до публічної інформації та зобов`язати останнього надати йому достовірну та повну інформацію на його запит від 17.06.2021 про наявність вільних земельних ділянок державної та комунальної форми власності у місті Черкаси з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд (присадибна ділянка) відповідно до норм безоплатної передачі земельних ділянок громадянам відповідно до вимог ст. 121 Земельного кодексу України.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач всупереч вимог закону надав неповну та недостовірну інформацію на запит позивача.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що саме відповідач згідно з його компетенцією зобов`язаний володіти інформацією про вільні земельні ділянки комунальної або державної форми власності, не надані у користування, що можуть бути використані під забудову для реалізації права на безоплатне отримання у власність для будівництва індивідуального гаража. Крім того саме відповідач залишається розпорядником вказаної інформації після її внесення до містобудівного та державного земельного кадастрів, якщо вона є у його фактичному володінні.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Апелянт стверджує, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясував обставини справи, що мають значення для справи. Свої доводи обґрунтовує тим, що на момент звернення позивача із відповідним запитом, інвентаризація земельних ділянок, розташованих на території м.Черкаси, не завершена та, як наслідок, перелік господарських будівель і споруд, не було ні сформовано, ні затверджено рішенням Черкаської міської ради, тобто дана інформація не відображена чи задокументована на будь-яких носіях та не утворена в процесі виконання відповідних повноважень суб`єктами владних повноважень, а відповідно не є публічною інформацією.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що 15.06.2021 позивач подав до відповідача письмовий запит від 17.06.2021 (вх. 7102-2) про надання публічної інформації, в якому просив надати інформацію про місце розташування земельних ділянок в межах м. Черкаси, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову для реалізації ним права (як учасника АТО, інваліда війни 2-ї групи) на безоплатне отримання у власність вільних земельних ділянок, які можуть бути використані під забудову жилого будинку, господарських будівель і споруд та отримання належних графічних матеріалів вільних земель із зазначенням цільового призначення, в тому числі земель запасу, резервного фонду, які необхідні для дотримання порядку отримання земельної ділянки у власність громадянами відповідно до норм ст.ст.116, 118, 122 Земельного кодексу України, надати відповідь у строк не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту, як це встановлено ч.1 ст.20 Закону України «Про доступ до публічної інформації», врахувати, що він є учасником АТО та інвалідом війни 2-ї групи, та надати інформацію про вхідний реєстраційний номер вказаного запиту на зазначену електронну адресу.

24.06.2021 Департамент архітектури та містобудування листом №7101-2, 7102-2 повідомив про продовження строку розгляду запиту до 20 робочих днів у зв`язку з тим, що запит стосується надання великого обсягу інформації та потребує пошуку інформації серед значної кількості даних.

24.06.2021 листом №7102-2 відповідач повідомив, що формування земельної ділянки здійснюється шляхом розроблення відповідної документації із землеустрою. Надав наявний в Черкаській міській раді станом на 01.06.2021 Перелік сформованих земельних ділянок, що пропонуються для здійснення забудови. Земельні ділянки було сформовано шляхом розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок громадянам для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель та споруд та які знаходяться на затвердженні в Черкаській міській раді. Черкаська міська рада та її виконавчі органи не є держателем та не здійснює ведення Державного земельного кадастру.

Вважаючи надану відповідь не повною, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду, що діяв правомірно, з чим погоджується і колегія суддів з огляду на наступне.

Так, Законом України «Про доступ до публічної інформації» від 15.08.2020 №2939-VI (далі - Закон №2939-VI) регулюється порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.

Публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена у процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом (ст. 1 Закону №2939-VI).

Статтею 3 Закону №2939-VI встановлено гарантії забезпечення права на публічну інформацію, зокрема обов`язок розпорядників інформації надавати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Частиною 1 статті 10-1 Закону №2939-VI визначено, що публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання. Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.

Розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (п. 1 ч. 1 ст. 13 Закону №2939-VI).

Відповідно до ст. 12 Закону №2939-VI розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

У разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.

Відстрочка в задоволенні запиту на інформацію допускається в разі, якщо запитувана інформація не може бути надана для ознайомлення в передбачені цим Законом строки у разі настання обставин непереборної сили. Рішення про відстрочку доводиться до відома запитувача у письмовій формі з роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення (ч. 6 ст.22 Закону №2939-VI).

Відповідно до ст.23 Закону №2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити:

1) відмову в задоволенні запиту на інформацію;

2) відстрочку задоволення запиту на інформацію;

3) ненадання відповіді на запит на інформацію;

4) надання недостовірної або неповної інформації;

5) несвоєчасне надання інформації;

6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону;

7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстави відмови в задоволенні запиту визначені ч.1 ст.22 Закону №2939-VI:

1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією;

2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої ст. 6 цього Закону;

3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені ст. 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком;

4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених ч. 5 ст. 19 цього Закону.

Відповідно до п.31 ч.1 ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР) міським радам надані виключні повноваження прийняття рішень про передачу іншим органам окремих повноважень щодо управління майном, земель яке належить до комунальної власності відповідної територіальної громади, визначення цих меж цих повноважень та умов їх здійснення.

Згідно ч.5 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) встановлено, що уповноважені органи з питань містобудування та архітектури і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, забезпечують відкритість, доступність та повноту інформації про наявність на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці земель державної та комунальної власності, не наданих у користування, що можуть бути використані під забудову.

До моменту внесення відповідної інформації до містобудівного та державного земельного кадастрів виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації або відповідний місцевий орган виконавчої влади зобов`язані надавати за запитами фізичних та юридичних осіб письмову інформацію про наявність земельних ділянок, що можуть бути використані під забудову.

До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, надання під забудову та для інших потреб земель, що перебувають у власності територіальних громад, організація і здійснення землеустрою, погодження проектів землеустрою, здійснення контролю за впровадженням заходів, передбачених документацією із землеустрою (ст.33 Закону №280/97-ВР).

Як правильно зазначено судом першої інстанції, інформації щодо графічних матеріалів вільних земель із вказаним цільовим призначенням, в тому числі із земель запасу, резервного фонду, які необхідні для дотримання порядку отримання земельної ділянки у власність громадянами, відповідач не надав.

Верховний Суд у постанові від 14.05.2020 у справі №127/5403/17, аналізуючи приписи ст.24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і ст.33 Закону України «Про місцеве самоврядування», зазначив, що передусім саме Виконавчий комітет органу місцевого самоврядування згідно з його компетенцією зобов`язаний володіти інформацією про земельні ділянки комунальної або державної форми власності, не надані у користування, що можуть бути використані під забудову для реалізації права на безоплатне отримання у власність для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Виконавчий комітет також залишається розпорядником цієї інформації після її внесення до містобудівного та державного земельного кадастрів, якщо вона є у його фактичному володінні.

Таким чином,саме відповідач є держателем запитуваної інформації та здійснює ведення державного земельного кадастру. Також, відповідач, зокрема не розглянув прохання позивача надати запитувану інформацію щодо наявності земельних ділянок, права на які він може реалізувати не в загальному порядку, а як учасник АТО та інвалід війни 2-ї групи.

Таким чином, колегія суддів вважає рішення суду першої інстанції таким, що ухвалене при повному з`ясуванні обставин справи, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Черкаської міської ради - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 серпня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Епель

А.Г.Степанюк