Справа № 580/6757/21
Суддя: Василь ГАВРИЛЮК
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року справа № 580/6757/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилюка В.О.,

секретар судового засідання - Гришанова А.І.,

за участю представників:

позивача - Карпова С.О.,

відповідача - Желізняк Ю.В.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправним та скасування наказу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) подав позов, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - Головне управління, відповідач) від 30.07.2021 № 2139 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".

В обґрунтування позовних вимог зазначено те, що оскаржуваний наказ є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки службове розслідування проведено з порушенням вимог нормативних актів, які визначають порядок проведення службових розслідувань про вчинення поліцейськими порушень, яке має ознаки дисциплінарного та привело до травмування останнього, а також, позивачем не порушувалися вимоги нормативно-правових актів, які зазначені в оскаржуваному наказі.

Ухвалою судді Черкаського окружного адміністративного суду від 09.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у адміністративній справі, вирішено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 07.10.2021.

30 вересня 2021 року до суду надійшов письмовий відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просив в задоволенні позову відмовити повністю, зазначивши при цьому, що підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у неналежному виконанні особою службової дисципліни, що суперечить інтересам законності. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто, останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства.

06 жовтня 2022 року позивач подав до суду клопотання про відкладення судового розгляду.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 07.10.2021, занесеною до протоколу судового засідання, відкладено розгляд справи до 12.10.2021.

Усними ухвалами Черкаського окружного адміністративного суду від 12.10.2021, занесеними до протоколу судового засідання, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28.10.2021.

Усними ухвалами Черкаського окружного адміністративного суду від 28.10.2021, занесеними до протоколу судового засідання, залишено без розгляду клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.11.2021.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 08.11.2021, занесеною до протоколу судового засідання, відкладено судовий розгляд по суті до 15.11.2021.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 15.11.2021, занесеною до протоколу судового засідання, оголошено перерву у судовому розгляді по суті до 22.11.2021.

Відповідно до довідки помічника судді від 30.11.2021, судове засідання, призначене на 22.11.2021 не відбулося, оскільки суддя перебував на лікарняному. Розгляд справи по суті призначено на 02.12.2021.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 06.12.2021, занесеною до протоколу судового засідання, оголошено перерву у розгляді справи по суті до 16.12.2021.

Усною ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 16.12.2021, занесеною до протоколу судового засідання, оголошено перерву у розгляді справи по суті до 20.12.2021.

У судовому засіданні 20.12.2021 року представник позивача просив адміністративний позов задовольнити повністю, а представник відповідача - відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

20 грудня 2021 року представник позивача подав до суду заяву в порядку статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заслухавши пояснення представників сторін, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов до такого висновку.

Суд встановив, що 18.06.2021 Головне управління прийняло наказ № 1770 про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії, відповідно до якого призначено службове розслідування за рапортом заступника начальника УКЗ ГУНП - начальника відділу ІОС майора поліції Грами О.Б. від 18.06.2021 № 2рп/48-2021 щодо вчинення старшим дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 порушень, які мають ознаки дисциплінарних проступків та призвели до травмування останнього.

За результатами службового розслідування щодо вчинення старшим дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 порушення, яке має ознаки дисциплінарного проступку та призвело до травмування останнього складено висновок, затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Черкаській області 06.07.2021, відповідно до якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у порушенні вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", п.п. 2, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ст. 14 Закону України "Про охорону праці", п.п. 10, 12 розділу XIII Інструкції з органів реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, п. 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, п. 1 розділу II Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 № 705, заслуговує на притягнення до дисциплін відповідальності старший дізнавач сектору дізнання відділу поліції Черкаського районного управління поліції ГУНП майор поліції ОСОБА_1 . Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України пропонується застосувати до нього дисциплінарне стягне вигляді догани.

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області № 2139 від 30.07.2021 за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось в порушення вимог пп. 1,2 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", пп. 2, 8, 13 ч. 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пп. 1, 2 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ст. 14 Закону України "Про охорону праці", пп. 10, 12 розділу ХІІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 № 357, п. 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженою наказом МВС від 08.02.2019 №100, п. 1 розділу ІІ Порядку розслідування та ведення обліку нещасних випадків, що сталися з поліцейськими, затвердженого наказом МВС України від 05.10.2020 №705, старшому дізнавачеві сектору дізнання відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП майору поліції ОСОБА_1 оголошено догану.

Позивач вважає наказ Головного управління № 2139 від 30.07.2021 про притягнення до дисциплінарної відповідальності протиправним, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.

Під час вирішення спору по суті, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" від 2 липня 2015 року № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний, зокрема неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

Частинами 1, 2 статті 19 Закону № 580-VIII, визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

Згідно зі статтями 11, 12, 13 Дисциплінарного статуту відповідальність поліцейського за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема догана.

Відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є, зокрема рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 4 розділу ІІ Порядку, визначено, що склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначено Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі - Положення).

Відповідно до пунктів 1, 4 розділу ІІ Положення персональний склад дисциплінарних комісій із проведення службових розслідувань за відомостями про порушення поліцейським посадових (функціональних) обов`язків, наказів безпосереднього керівника, втрату службового посвідчення та (або) спеціального жетона (знака) формується із числа поліцейських та працівників органу (підрозділу) поліції, в якому проходить службу зазначений поліцейський.

До складу дисциплінарних комісій, що проводять службові розслідування за відомостями про порушення поліцейським службової дисципліни, що призвело до поранення (контузії, травми чи каліцтва) або загибелі поліцейського, включаються працівники підрозділів з охорони праці.

Як свідчать матеріали справи наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області № 1770 від 18.06.2021 про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії, призначено службове розслідування за рапортом заступника начальника УКЗ ГУНП - начальника відділу ІОС майора поліції ОСОБА_2 від 18.06.2021 № 2рп/48-2021 щодо вчинення старшим дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 порушень, які мають ознаки дисциплінарних проступків та призвели до травмування останнього.

Для проведення службового розслідування сформовано дисциплінарну комісію, до складу якої включено:

голова комісії - заступник начальника УКЗ ГУНП - начальник відділу ІОС майор поліції ОСОБА_2 ;

члени комісії - старший інспектор відділу службових розслідувань ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_3 , старший інспектор відділу службових розслідувань УГІ ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , старший інспектор відділу професійного навчання УКЗ ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 .

В порушення вимог пункту 4 Розділу ІІ Положення до складу дисциплінарної комісій, що проводила службове розслідування щодо вчинення старшим дізнавачем сектору дізнання відділу поліції № 2 Черкаського РУП ГУНП майором поліції ОСОБА_1 порушень, які мають ознаки дисциплінарних проступків та призвели до травмування останнього, не було включено працівників підрозділів з охорони праці.

Отже, відповідачем порушено порядок створення дисциплінарної комісії, яка проводила службове розслідування щодо вчинення позивачем порушень, які мають ознаки дисциплінарних проступків та призвели до травмування останнього, а тому, на переконання суду, висновки, які були складені під час цього службового розслідування щодо вчинення позивачем порушення, яке має ознаки дисциплінарного проступку та призвело до травмування останнього у даному випадку не можуть бути підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Разом з тим, позивач просить визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління від 30.07.2021 № 2139 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" повністю, проте суд зазначає, що цей наказ стосується не лише позивача, а й інших осіб, які не є учасниками справи, у зв`язку з чим слід визнати протиправним та скасувати пункт 1 цього наказу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд також враховує, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є частково обґрунтованими, а вимоги такими, що належить задовольнити частково.

Під час вирішення питання про розподіл судових витрат, суд враховує таке.

Згідно статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до частини 1 статті 139 вказаного Кодексу при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на те, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню, то судові витрати, які підлягають відшкодуванню, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Черкаській області.

Відповідно частини 7 статті 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

У судовому засіданні 20.12.2021 представник позивача подав заяву в порядку 143 КАС України подав заяву, в якій просив вирішити питання про відшкодування витрат на правничу допомогу та витрати на прибуття позивача та представника до суду після ухвалення рішення по суті позовних вимог, та у зв`язку із цим суд призначив судове засідання на 13.01.2022 для вирішення питання про судові витрати.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 9, 14, 73-77, 139, 242 - 246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 30.07.2021 № 2139 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".

У задоволенні іншої частини вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Черкаській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду у строк, встановлений статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням вимог пункту 3 розділу VI Прикінцеві положення цього Кодексу.

Учасники справи:

1) позивач - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 );

2) відповідач - Головне управління Національної поліції в Черкаській області (18036, м. Черкаси, вул. Смілянська, 57, ).

Рішення складене у повному обсязі та підписане 12.01.2022.

Суддя Василь ГАВРИЛЮК