Справа № 160/22408/21
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2022-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 січня 2022 року Справа № 160/22408/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турова О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту захисту економіки Національного поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

16.11.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Департаменту захисту економіки Національного поліції України, в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії Департаменту захисту економіки Національної поліції України () у зарахуванні пільгової вислуги років підполковника поліції ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) щодо не включення до його календарної вислуги років та до стажу служби в поліції час служби у підрозділах боротьби з економічною та організованою злочинністю, а також карного розшуку ОВС з розрахунку 1 місяць служби за 1,5 місяці у період з 04.10.1999 по 01.07.2011 року та 02.04.2013 по 12.08.2014 рік;

- зобов`язати Департамент захисту економіки Національної поліції України () здійснити перерахунок та зарахувати підполковнику поліції ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), включивши до вислуги років час служби у підрозділах боротьби з економічною та організованою злочинністю, а також карного розшуку ОВС з розрахунку 1 місяць служби за 1,5 місяці у період з 04.10.1999 по 01.07.2011 року та 02.04.2013 по 12.08.2014 рік.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.11.2021 року зазначена вище справа розподілена судді Туровій О.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви, зазначивши в ній перерахунок чого саме має бути здійснений, а також копію цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі; належним чином завірених копій квитанцій про оплату судового збору та копій документів долучених до позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.

На виконання вимог вказаної ухвали суду від 22.11.2021 року представником позивача 29.11.2021р. надано уточнену позовну заяву, в якій останній виклав позовні вимоги у наступній редакції:

- визнати протиправними дії Департаменту захисту економіки Національної поліції України () у зарахуванні пільгової вислуги років підполковника поліції ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) щодо не включення до його календарної вислуги років та до стажу служби в поліції час служби у підрозділах боротьби з економічною та організованою злочинністю, а також карного розшуку ОВС з розрахунку 1 місяць служби за 1,5 місяці у період з 04.10.1999 по 01.07.2011 року та 02.04.2013 по 12.08.2014 рік;

- зобов`язати Департамент захисту економіки Національної поліції України () здійснити перерахунок вислуги років для призначення пенсії та зарахувати підполковнику поліції ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), включивши до вислуги років, час служби у підрозділах боротьби з економічною та організованою злочинністю, а також карного розшуку ОВС з розрахунку 1 місяць служби за 1,5 місяці у період з 04.10.1999 по 01.07.2011 року та 02.04.2013 по 12.08.2014 рік.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 було повторно залишено без руху та встановлено позивачеві строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

13.12.2021 року до суду від представника позивача надійшла заява про поновлення процесуального строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що первинно з аналогічними позовними вимогами ОСОБА_1 звертався до суду ще 16.06.2020 року, при цьому, вони були помилково пред`явлені до іншого відповідача, а саме: до Національної поліції України, водночас, процесуальний строк звернення до суду з такими вимогами позивачеві було поновлено ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.08.2020 року у справі №160/6514/20, якою встановлено, що з розрахунку вислуги років для призначення пенсії за вислугу років від 08.08.2019р. неможливо встановити коли позивача було з ним ознайомлено, отже, підстави для залишення позову без розгляду відсутні. При цьому, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.08.2020 року у справі №160/6514/20 позовні вимоги ОСОБА_1 до Національної поліції України було задоволено, однак, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.06.2021 року у справі № 160/6514/20 вказане рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 до Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити дії, оскільки Національна поліція України є неналежним відповідачем у цій справі, бо оскаржуваний розрахунок вислуги років позивача здійснено саме Департаментом захисту економіки Національної поліції, який не є припиненим, отже, колегія суддів зазначила, що позивач не позбавлений права оскаржити правильність здійсненого Департаментом захисту економіки Національної поліції розрахунку його вислуги років, пред`явивши відповідний позов саме до цього відповідача. Тобто, фактично позивач дізнався про порушення його прав саме Департаментом захисту економіки Національної поліції із вказаної постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 30.06.2021 року у справі №160/6514/20, після отримання якої одразу звернувся до суду з цим позовом до належного відповідача. Відтак, причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом є поважними, а пропущений строк підлягає поновленню.

Згідно з ч.8 ст.171 КАС України питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви, заяви про усунення недоліків позовної заяви у разі залишення позовної заяви без руху, або отримання судом у порядку, визначеному частинами третьою - шостою цієї статті, інформації про місце проживання (перебування) фізичної особи.

З урахуванням того, що з 20.12.2021р. по 06.01.2022р., включно, суддя Турова О.М. перебувала у щорічній відпустці, питання про відкриття провадження у справі розглянуто та постановлено відповідну ухвалу - першого робочого дня.

Вирішуючи подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду, суд зважає на таке.

Відповідно до ч.1, абз.1 ч.2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, частиною 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, ч.5 ст.122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Дана норма закону означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Необхідно зазначити, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, що беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки.

Законодавче обмеження строку, протягом якого особа може звернутися до суду, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Необхідно зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі №809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі №815/91/18.

Крім того, слід зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

При цьому, суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.

Водночас, вжиття конструкції "повинен був дізнатись" в розумінні положень частин 2 та 3 статті 122 КАС України означає неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

З позовної заяви слідує, що позивач не погоджується з діями відповідача щодо обчислення пільгової вислуги років позивача та зменшенням його календарної вислуги років за весь час проходження служби в поліції, відповідно до розрахунку вислуги років для призначення пенсії від 08.08.2019 року.

При цьому, з матеріалів позовної заяви та заяви про поновлення строку звернення до суду і доданих до неї документів встановлено, що наданий розрахунок вислуги років для призначення пенсії від 08.08.2019 року хоча і містить особистий підпис позивача про ознайомлення з ним, проте в цьому розрахунку відсутня дата такого ознайомлення. Крім того, первинно з аналогічними позовними вимогами ОСОБА_1 звертався до суду ще 16.06.2020 року з позовом до Національної поліції України у справі №160/6514/20 і в ухвалі суду від 18.08.2020р. у цій справі суд дійшов висновку про поважність з вищенаведених підстав причин пропуску позивачем строку звернення до суду з такими вимогами та відмовив у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду, водночас, зважаючи на те, що первинний позов було подано ОСОБА_1 до неналежного відповідача, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.06.2021 року у справі № 160/6514/20 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.08.2020 року, яким позовні вимоги ОСОБА_1 до Національної поліції України було задоволено, скасовано та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 до Національної поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язати вчинити дії, оскільки Національна поліція України є неналежним відповідачем у цій справі, бо оскаржуваний розрахунок вислуги років позивача здійснено саме Департаментом захисту економіки Національної поліції, який не є припиненим, отже, колегія суддів зазначила, що позивач не позбавлений права оскаржити правильність здійсненого Департаментом захисту економіки Національної поліції розрахунку його вислуги років, пред`явивши відповідний позов саме до цього відповідача. При цьому, позивач, отримавши вищевказану постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30.06.2021 року у справі №160/6514/20, з якої дізнався про належного відповідача за такими позовними вимогами, одразу звернувся до суду з цим позовом до належного відповідача.

Разом з цим, ч.1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку.

З урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).

Рішенням Європейського Суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" встановлено, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018р. у справі №569/16060/17 роз`яснив, що у визначенні моменту і виникнення права на позов мають значення дві обставини: об`єктивна - наявність факту порушеного права, суб`єктивна - особа дізналася або повинна була дізнатись про факт порушення права. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою. При цьому, слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала.

Також суд касаційної інстанції роз`яснив, що обов`язковою умовою для залишення адміністративного позову без розгляду є не лише встановлення факту пропуску строку звернення до суду, а й відсутність підстав вважати, що такий строк пропущений з поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зважаючи на наведене, суд доходить висновку, що причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом, вказані позивачем у заяві про його поновлення, є поважними, отже, такий строк підлягає поновленню.

Таким чином, позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно з приписами згідно з приписами частин 1, 2 статті 257, частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, згідно з ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин - є адміністративною справою незначної складності (малозначною справою).

Зважаючи на те, що дана справа відноситься до справ незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд вважає можливим розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Крім того, позивачем також в позовній заяві зазначається, як третя особа без самостійних вимог на предмет спору - Ліквідаційну комісію Департаменту захисту економіки Національного поліції України, що суд розцінює як клопотання позивача про її залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача.

Відповідно до ч.2 ст.49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно з ч.4 ст.49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Частиною 5 статті 49 КАС України встановлено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

З аналізу наведених норм статті 49 КАС України слідує, що підставою для залучення особи до участі у справі у якості третьої особи є наявність реальної можливості впливу рішення суду, яке буде ухвалене за результатами розгляду такої справи, на права чи обов`язки такої особи, при цьому суду слід чітко встановити на які саме права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, слід відмовити, оскільки, позивачем жодним чином не обґрунтовано яким чином рішення суду, що буде ухвалено у цій справі може вплинути на права, законні інтереси та обов`язки Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національного поліції України та на які саме права, законні інтереси та обов`язки вказаної особи це може мати вплив.

З матеріалів позовної заяви порушень строків, передбачених статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України, не встановлено.

Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі також відсутні.

Керуючись статтями 171, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та поновити ОСОБА_1 строк звернення з позовом до адміністративного суду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №160/22408/21 за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту захисту економіки Національного поліції України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

В задоволенні клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Ліквідаційної комісії Департаменту захисту економіки Національного поліції України- відмовити

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами з 10.02.2022 року у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань №11.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею Туровою О.М.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов (у разі заперечення проти позову) протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.

Відповідно до вимог ч.3 ст.162 КАС України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.6 ст.162 КАС України).

Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення, копія якого одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

Інформацію щодо даної адміністративної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/).

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі, відповідачу разом з ухвалою надіслати копію позовної заяви.

Повідомити відповідача, що він, як суб`єкт владних повноважень, згідно із приписами п.12 ч.9 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України може отримати наявні у суді матеріали, які підлягають врученню відповідачу (зокрема - примірник позовної заяви та доданих до неї документів) - безпосередньо у суді (адреса: м. Дніпро вул. Академіка Янгеля, 4).

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова