Справа № 620/2703/21
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2022-01-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №620/2703/21 Суддя (судді) першої інстанції: Заяць О.В.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2022 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) в особі житлової комісії в/ч НОМЕР_2 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) в особі житлової комісії в/ч НОМЕР_2 , в якому просив суд:

- визнати бездіяльність відповідача з не розгляду рапорту від 09.08.2019 та наданих документів про зарахування на квартирний облік для отримання службового приміщення згідно підстав наказу МОУ від 31.07.218 №380 протиправною;

- зобов`язати відповідача розглянути рапорт ОСОБА_1 від 09.08.2019 та зарахувати на квартирний облік згідно підстав наказу з житлового забезпечення №380, затвердженого Міністром оборони України від 31.07.2018.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 22.04.2021 позов повернуто.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляцій скаргу, з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, в якій просить скасувати ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 22.04.2021 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В апеляційній скарзі позивач зазначає, що зміна предметної юрисдикції (підсудності) по судовому розгляду таких позовних заяв відбулася лише в 2020 році. Вказані обставини позивач вважає поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Відзив на апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду не надходив.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Позивач стверджує, що шестимісячний строк звернення до суду має обчислюватися з дня прийняття постанови Великої Палати Верховного Суду України у справі від 29.09.2020 №712/5476/19. Отже, ознайомившись з вказаними правовими висновками, ОСОБА_1 26.03.2021 подав до Чернігівського окружного адміністративного суду дану позовну заяву.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 01.04.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви, зокрема подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

За наслідком розгляду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 22.04.2021 позов повернуто, оскільки зазначені підстави для поновлення такого строку, на думку суду першої інстанції не є поважними.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи дотримання судом першої інстанції норм процесуального права при постановленні оспорюваної ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

Згідно ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як було встановлено судом першої інстанції та не спростовано у суді апеляційної інстанції, спірні правовідносини виникли у зв`язку з незабезпеченням належного розгляду рапорту ОСОБА_1 від 09.08.2019.

Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом спір у даній справі є публічно-правовим з приводу визнання протиправною бездіяльності суб`єкта владних повноважень та зобов`язання його вчинити певні дії, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно зі статтею 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що згідно частин 3 та 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998, заява №28090/95, п. 45). Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні «Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії» Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25.01.2000, п. 33).

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Обмеження на законодавчому рівні права звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів відповідними строками узгоджується із принципом «Leges vigilantibus non dormientibus subveniunt», згідно з яким закони допомагають тим, хто пильнує.

Зважаючи на суть позовних вимог та суб`єктний склад сторін у справі, колегія суддів вбачає, що рапорт позивача спрямований на зарахування ОСОБА_1 на квартирний облік для отримання службового житла.

Так, Інструкція з організації забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України та членів їх сімей жилими приміщеннями, затверджена Наказом Міністерства оборони України 31.07.2018 №380 (далі Інструкція №380) визначає зміст та методику забезпечення жилими приміщеннями військовослужбовців Збройних Сил України (крім військовослужбовців строкової служби), а також осіб, звільнених в запас або відставку, що залишилися перебувати після звільнення з військової служби на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом надання жилих приміщень для постійного проживання (далі - військовослужбовці), та членів їх сімей, у тому числі членів сімей військовослужбовців, які загинули (померли), зникли безвісти під час проходження військової служби, що перебувають на обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов (далі - члени їх сімей).

За приписами абз. 2 п. 5 розділу ІІ Інструкції №380 основними завданнями житлових комісій військових частин (об`єднаних житлових комісій), зокрема, є прийняття рішення з житлових питань, у тому числі із розгляду відповідних рапортів (заяв) військовослужбовців та членів їх сімей з житлових питань.

Відповідно до абзаців 1 та 2 п. 6 розділу ІV Інструкції №380 у разі відсутності за місцем проходження служби житла для постійного проживання та необхідності у забезпеченні службовим жилим приміщенням (службовою жилою площею) військовослужбовці подають рапорт командиру військової частини (додаток 10), який реєструється у встановленому порядку в службі діловодства військової частини.

На підставі рішення командира військової частини за рапортом військовослужбовця житлова комісія військової частини (об`єднана житлова комісія) протягом п`яти робочих днів після реєстрації рапорту військовослужбовця проводить перевірку житлових умов військовослужбовця та членів його сім`ї, складає довідку про перевірку житлових умов (додаток 11) і клопоче перед командиром військової частини про забезпечення військовослужбовця та членів його сім`ї службовим жилим приміщенням (службовою жилою площею) або доповідає про відмову у такому забезпеченні із наданням вмотивованого письмового обґрунтування.

Крім того, згідно з пунктами 4-6 розділу VІ Інструкції №380 для зарахування на облік військовослужбовець подає командиру військової частини рапорт, який реєструється у службі діловодства військової частини.

До рапорту додаються документи, передбачені Порядком забезпечення військовослужбовців та членів їх сімей житловими приміщеннями, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2006 року № 1081 (далі - Порядок забезпечення житловими приміщеннями), а також витяг з послужного списку військовослужбовця.

Зазначені документи направляються командиром до житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії) для прийняття рішення про зарахування на облік.

Житлова комісія військової частини (об`єднаної житлової комісії) у разі необхідності має право запитувати через командира військової частини у відповідних державних органів, установ, організацій, громадян інші документи.

Вимагати від військовослужбовців та членів їх сімей інших, не передбачених законодавством, документів забороняється.

Житлова комісія військової частини (об`єднаної житлової комісії) протягом п`яти робочих днів після реєстрації рапорту військовослужбовця проводить перевірку житлових умов військовослужбовця та членів його сім`ї.

За результатами перевірки житлових умов військовослужбовця складається довідка про перевірку житлових умов (додаток 11).

Після проведення перевірки житлових умов військовослужбовця житлова комісія військової частини (об`єднана житлова комісія) на найближчому засіданні, але не пізніше ніж через місяць з дати реєстрації відповідного рапорту військовослужбовця, розглядає питання щодо зарахування військовослужбовця на облік.

На засіданні житлової комісії військової частини (об`єднаної житлової комісії) має право бути присутнім військовослужбовець та члени його сім`ї, щодо яких приймається рішення.

За результатами розгляду житлова комісія військової частини (об`єднана житлова комісія) приймає рішення про зарахування військовослужбовця та членів його сім`ї на облік або відмовляє у зарахуванні на облік із зазначенням обґрунтування такої відмови з посиланням на відповідні норми законодавства.

Аналогічний припис міститься в абз. 2 п. 9 розділу VІ Інструкції №380, зокрема, датою зарахування військовослужбовця на облік є дата прийняття житловою комісією військової частини (об`єднаною житловою комісією) рішення про зарахування військовослужбовця на облік але не пізніше місяця з дня реєстрації рапорту військовослужбовця.

Отже, зважаючи на те, що позивач стверджує, що рапорт до відповідача був поданий ним 09.08.2019, то термін його розгляду мав закінчитись зі спливом одного місяця після його отримання. За наслідком спливу такого строку, позивач, керуючись приписами ч. 2 ст. 122 КАС України мав звернутись до адміністративного суду з даними позовними вимогами.

Посилання позивача на правові висновки Верховного Суду України у справі №712/5476/19, на думку колегії суддів, є необґрунтованим, оскільки предметом вказаної справи було визнання протиправними та скасування рішення комісії з розгляду заяв про виплату грошової компенсації за належні для отримання жилі приміщення. Предметом же розгляду даної справи є визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не розгляду рапорту та зобов`язання розглянути такий, отже зміна предметної юрисдикції справ щодо відмови в задоволенні рапортів про отримання житлових приміщень військовослужбовцями чи компенсації їх витрат на оренду житла, внаслідок відмови Житлових комісій чи постановки військовослужбовців на квартирний облік, тощо не може бути підставою для поновлення строку звернення до суду адміністративної юрисдикції, враховуючи і приписи частин 1 та 2 ст. 122 КАС України щодо шестимісячного строку звернення позивача до суду

За таких обставин, судова колегія приходить до висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про існування об`єктивних та поважних причин, які зумовили несвоєчасне звернення до суду.

З урахуванням наведених норм права та з огляду на те, що позивач просив визнати бездіяльність відповідача з нерозгляду рапорту від 09.08.2019 та зобов`язати відповідача розглянути рапорт та зарахувати на квартирний облік, а з даним позовом звернувся лише 2021 році, колегія суддів дійшла висновку, що ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк звернення з даним адміністративним позовом до суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відтак колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дотримався норм процесуального права та прийшов до вірного висновку про необхідність повернення позовної заяви у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви, а саме визнання неповажними підстав пропуску строку звернення до суду першої інстанції з адміністративним позовом.

Отже, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду судового рішення у даній справі в суді апеляційної інстанції.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як наслідок, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги та вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315-316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан