Справа № 640/30250/21
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2022-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 січня 2022 року м. Київ № 640/30250/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши клопотання представника Міністерства юстиції України з запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у справі за позовом приватного виконавця виконавчого округу міста Києва ОСОБА_1 до Дисциплінарної комісії приватних виконавців, Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування рішення та наказу,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою суду від 01.11.2021 року відкрито провадження у даній справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

02.12.2021 року на адресу суду від представника Міністерства юстиції України надійшло клопотання із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, в якому остання просить про перехід до розгляду справи у порядку загального провадження посилаючись на те, що обсяг матеріалів у даній справі є значним та вважає, що за результатами їх досліджень може виникнути необхідність подання додаткових доказів та пояснень, а також на важливе значення цієї справи для відповідача.

Також, 02.12.2021 року від Міністерства юстиції України до суду надійшов відзив, у прохальній частині якого містилось клопотання про здійснення розгляду даної справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Вивчивши вказані клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України (ч. 5 ст. 12 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Згаданою ч. 4 ст. 257 КАС України, а також ч. 4 ст. 12 КАС України вказано чіткий перелік категорій справ, які за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті, а саме справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, дослідивши матеріали справи, склад учасників справи, з урахуванням того, що предмет та підстави даного позову не входять до виключного переліку категорій справ, які підлягають обов`язковому розгляду за правилами загального позовного провадження згідно з ч. 4 ст. 257 та ч. 4 ст. 12 КАС України, суд дійшов висновку, що дана справа підлягає розгляду за правилами спрощеного провадження.

Щодо твердження представника відповідача щодо важливого значення для сторін, суду не надано жодного доказу на підтвердження вказаного.

Відповідно до частини четвертої статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Беручи до уваги зміст викладених норм, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а тому дійшов висновку, що вказане клопотання представника відповідача задоволенню не підлягає.

Щодо клопотання представника відповідача про розгляд даної справи з повідомленням (викликом) сторін, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Водночас, пунктом 2 частини шостої статті 262 КАС України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Дослідивши матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, з урахуванням того, що згідно з ч. 4 ст. 12 КАС України дана справа є нескладною та такою, що не потребує проведення судового засідання, суд вважає, що у задоволенні клопотання представника відповідача має бути відмовлено, оскільки у даному випадку проведення відкритого судового засідання суттєво сповільнить вирішення справи.

Водночас суд зазначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

Отже, сторони не позбавлені можливості подачі доказів на підтвердження своєї позиції або письмових пояснень.

Також, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства, подавати відповідні клопотання тощо.

Враховуючи викладене у сукупності, суд зазначає, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін ніяким чином не обмежує процесуальні права учасників справи.

Керуючись статтями 12, 19, 243, 248, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику Міністерства юстиції України у задоволенні клопотання із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відмовити представнику Міністерства юстиції України у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.І. Келеберда