Справа № 640/18635/21
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2022-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 січня 2022 року м. Київ № 640/18635/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання представника позивача про залучення третьої особи, представника відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та проведення судової експертизи в адміністративній справі

за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві

до Акціонерного товариства «Київметробуд»

про стягнення заборгованості у розмірі 744 735,62 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Пенсійного фонду України в місті Києві (далі-позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Акціонерного товариства «Київметробуд» (далі-відповідач) про стягнення заборгованості у розмірі 744 735,62 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2021 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі №640/18635/21 без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі.

Головним управлінням Пенсійного фонду України в м. Києві 01.11.2021 подано клопотання про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області у зв`язку з тим, що в Головному управління Пенсійного фонду України у Київській області знаходяться оригінали документів та інформація по періоду заборгованості відповідача.

Вирішуючи питання щодо залучення до участі в справі третьої особи, суд зазначає наступне.

Згідно частин другої та п`ятої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про доцільність залучення у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області.

Представником відповідача 31.12.2021 подано заяву подано заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, обгрунтовану тим, що позивачем заявлена велика сума боргу в розмірі 744 735,62 грн., а тому, позивач важає, що справу потрібно розглядати за правилами загального позовоного провадження.

Розглянувши зазначу вище заяву представника відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині четвертій статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України та в частині четвертій статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, до таких справ відносяться справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Зважаючи на те, що предмет спору у вказаній адміністративній справі не підпадає під вичерпний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, а посилання представника відповідача не є належним чином вмотивованими та обгрунтованими підставами, які дозволяють суду дійти висновку про неможливість розгляду даної адміністративної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

При цьому, суд наголошує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Суд погоджується з такою позицією щодо Європейського суду з прав людини щодо застування пункту 1 статті 6 Конвенції.

За таких підстав, на цій стадії судового розгляду, а також враховуючи, що представником відповідача не наведено переконливих доводів, з яких вбачалась би необхідність розгляду справи за правилами загального позовного провадження, а доводи, на які останній послався у своєму клопотанні є такими, що не доводять суду необхідності розгляду даної справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання представника відповідача та призначення розгляду справи за правилами загального позовного провадження. В разі, якщо в подальшому, під час розгляду справи, суд дійде висновку про необхідність витребування доказів, заслуховування пояснень сторін, тощо, судом будуть вчинені необхідні дії для всебічного, повного та об`єктивного розгляду, в тому числі з урахуванням можливості з власної ініціативи призначити судове засідання або перейти до розгляду за правилами загального позовного провадження.

Також, представником відповідача подано клопотання про призначення судової експертизи, в якому останній просить проведення експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 6).

На розгляд експертів поставити наступні питання: чи підтверджується документально заявлений у позовних вимогах Головного управління Пенсійного фонду у м. Києві розмір заборгованості Приватного Акціонерного товариства "КИЇВМЕТРОБУД" з відшкодування витрат на виплату та доставку пенсій, призначених на пільгових умовах за вказаний в позовній заяві по справі № 640/18635/21 про стягнення з AT "КИЇВМЕТРОБУД" суми боргу на користь Пенсійного фонду України за період, вказаний в позовній заяві.

Розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 102 Кодексу адміністративного судочинства України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Частиною другою статті 103 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій (яким) доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.

Крім того, згідно частини першої статті 108 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

У відповідності до статті 1 Закону України "Про судову експертизу" судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Отже, підставою для призначення судової експертизи є необхідність з`ясування обставин, які потребують спеціальних знань, тобто тих, що виходять за межі знань осіб, які беруть участь у справі, та судді, котрий розглядає справу.

В даному випадку, виходячи з характеру спірних правовідносин, стадії судового розгляду, суд не вбачає підстав для призначення судової експертизи та призначення спеціаліста.

Суд вказує на можливість призначення відповідної експертизи та призначення спеціаліста у подальшому, в разі виникнення ускладнень з розглядом даної справи, виникненням певних питань, які можуть бути вирішені саме за участю спеціаліста та шляхом призначення експертизи.

Враховуючи викладене, клопотання представника відповідача про проведення експертизи в адміністративній справі №640/18635/21 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 49, 241-243, 248, 257, 258, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Залучити до участі у справі №640/18635/21 в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області (08500, Київська область, м. Фастів, вул. Саєнка Андрія, 10, ).

Зобов`язати позивача не пізніше двох днів з дня вручення даної ухвали направити Головному управління Пенсійного фонду України у Київській області позовну заяву з додатками, а докази такого направлення надати суду.

Запропонувати Головному управління Пенсійного фонду України у Київській області надати пояснення щодо позовних вимог.

Відмовити у задоволенні клопотання представника Акціонерного товариства «Київметробуд» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відмовити представнику Акціонерного товариства «Київметробуд» в задоволенні клопотання про проведення експертизи в адміністративній справі №640/18635/21.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Літвінова А.В.