Справа № 320/114/22
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2022-01-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 січня 2022 року м. Київ № 320/114/22

Суддя Київського окружного адміністративного суду Щавінський В.Р., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М., треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішень, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулись до суду з позовом до Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М., треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , у якому просять суд:

- визнати неправомірними дії Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М., які полягають у наданні ОСОБА_6 відповіді від 15.05.2019 про відмову у внесенні відомостей про земельну ділянку загальною площею 0,300 га, яка складається з двох земельних ділянок, площею 0,2500 га та площею 0,050 га до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру неправомірними.

- визнати протиправними та скасувати рішення від 20.05.2019 №РВ-09 та №РВ-019, прийняті за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про відмову у внесенні відомостей до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру.

- зобов`язати Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М. внести відомості про земельну ділянку загальною площею 0,300 га, яка складається з двох земельних ділянок, площею 0,2500 га та площею 0,050 га до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до п.4 ч. 5 ст. 160 КАС України зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Пунктом 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві, зокрема, зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини

Так, суд зазначає, що позивачі у прохальній частині позову, зокрема, просять суд, визнати протиправними та скасувати рішення від 20.05.2019 №РВ-09 та №РВ-019, прийняті за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 про відмову у внесенні відомостей до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру. Проте, як вбачається з матеріалів справи та зі змісту позовної заяви Державним кадастровим реєстратором Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М. прийняті рішення від 22.05.2019 №РВ-019 та №РВ-019 про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Держаного земельного кадастру.

Враховуючи вказане, позивачам слід уточнити позовні вимоги щодо того, які саме рішення порушили їх права та законні інтереси та які слід визнати протиправними та скасувати, тобто в прохальній частинні позовної заяви зазначити вірні номери та дати прийняття рішень які оскаржуються.

Відповідно до ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з вимогами ч. 1 та 2 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Частиною 4 ст. 94 КАС України передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Вимогами п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що у позові зазначається: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивачі, зокрема, просять суд визнати неправомірними дії Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М., які полягають у наданні ОСОБА_7 відповіді від 15.05.2019 про відмову у внесенні відомостей про земельну ділянку загальною площею 0,300 га, яка складається з двох земельних ділянок, площею 0,2500 га та площею 0,050 га до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру неправомірними.

Однак, позивачами не була на дана до суду належним чином завірена копія відповіді Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М. від 15.05.2019 про відмову у внесенні відомостей про земельну ділянку загальною площею 0,300 га, яка складається з двох земельних ділянок, площею 0,2500 га та площею 0,050 га до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру неправомірними.

Відсутність вказаного документу унеможливлює здійснення підготовки справи до судового розгляду та її розгляд.

Таким чином, позивачам слід надати до суду вказану вище відповідь або конкретизувати свої позовні вимоги у даній частині.

Суд констатує, що вимоги позивача у прохальній частині є абстрактними та незрозумілими, що позбавляє суд, за наявності на те підстав, застосувати ефективний спосіб судового захисту.

Суд зазначає, що адміністративне судочинство здійснюється з метою захисту конкретного порушеного суб`єктивного права, що належить особі, тому зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 7 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2021 року, становить 2270,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини адміністративного позову, позивачами у даному позові заявлено 2 (дві) вимог немайнового характеру та 2 (дві) похідні вимоги.

Таким чином, при зверненні до суду з даним адміністративним позовом, кожному позивачу слід було сплатити судовий збір у розмірі 1816,00 грн.

Відповідно до акту Київського окружного адміністративного суду від 05.01.2022, в якому зазначено, що дана позовна заява надійшла засобами поштового зв`язку та при відкритті поштового відправлення працівниками Відділу документального забезпечення та контролю (канцелярія) Київського окружного адміністративного суду не виявилось вказаного у додатках до позовної заяви документа, а саме: квитанції про сплату судового збору.

Отже, позивачами всупереч вищенаведеним положенням чинного законодавства не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору у належному розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує рішення Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М. від 22.05.2019 №РВ-019 та №РВ-019 про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Держаного земельного кадастру.

У позовній заяві позивачі зазначили, що у приватній власності їх покійної матері перебувала земельна ділянка загальною площею 0,300 га, яка складається з двох земельних ділянок, площею 0,2500 га та площею 0,050 га. Право власності на земельну ділянку підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії КВ №0000108 виданим 18.03.1997, акт зареєстровано в Книзі записів держаних актів на право приватної власності на землю за №0000108.

В 2019 році, з метою присвоєння кадастрового номеру вказаним земельним ділянкам, для можливості оформлення спадщини, вони звернулися до Товариства з обмеженої відповідальністю «ТЕРРА-М» для виготовлення технічної документації із землеустрою щодо відновлення меж земельних ділянок в натурі на місцевості.

В ході виконання робіт щодо відновлення меж земельних ділянок розроблено технічне завдання, виготовлено схему місця розташування земельної ділянки на ортофотопланах Копилівської сільської ради, кадастровий план земельних ділянок, визначені відомості обчислення площі земельних ділянок, акти прийому-передачі межових знаків на зберігання, схеми прив`язки межових до об`єктів і контурів місцевості та інше.

Після виготовлення технічної документації із землеустрою щодо відновлення меж земельної ділянки, її було подано до Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області для державної реєстрації земельної ділянки.

За результатами розгляду заяви про реєстрацію земельних ділянок, державним реєстратором прийняті рішення про відмову у внесенні відомостей до Державного земельного кадастру за №РВ-019 та №РВ-019 від 22.05.2019. Як вбачається з даних рішень, підставою для відмови в реєстрації земельних ділянок є її перетинання (накладання) з іншими земельними ділянками. Так, з земельною ділянкою площею 0,2500 перетнулися (наклались) земельні ділянки з кадастровими номерами :01:006:0056, площа перетину 75,1139 % та :01:006:0057, площа перетину 24,2843 %, з земельною ділянкою площею 0,050 га перетнулася (наклалася) земельна ділянка з кадастровим номером :01:006:0057, площа перетину 56,3415 %.

Суддя зазначає, що початок перебігу строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Таким чином, при визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Так, предметом даного адміністративного позову є рішення Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М. від 22.05.2019 №РВ-019 та №РВ-019 про відмову у внесенні відомостей (змін до них) до Держаного земельного кадастру.

Водночас, з наведеною вище позовною заявою позивачі звернулись до суду лише 24.12.2021 (дане підтверджується відбитком календарного штемпеля підприємства поштового зв`язку на конверті), тобто з порушенням строку, визначеного ст. 122 КАС України.

Разом з тим заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку позивачами суду не надано.

Також, позивачі не надали до суду доказів того, коли саме і за яких підстав їм стало відомо про оскаржувані рішення, які порушують їх права та законні інтереси.

Частиною 1 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам статті 160 та статті 161 КАС України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки повинні бути усунуті у десятиденний строк з дня отримання позивачами копії даної ухвали шляхом подання до суду:

- уточнених позовних вимог із зазначенням вірних номерів та дат рішень які оскаржується;

- належним чином завірену копію відповіді Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М. від 15.05.2019 про відмову у внесенні відомостей про земельну ділянку загальною площею 0,300 га, яка складається з двох земельних ділянок, площею 0,2500 га та площею 0,050 га до автоматизованої бази даних Державного земельного кадастру неправомірними або уточнених позовних вимог у даній частині;

- доказів сплати кожним позивачем судового збору (оригінал платіжного документу) у сумі 1816,00 грн.;

- заяви про поновлення пропущеного строку на звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин пропуску такого строку.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державного кадастрового реєстратора Відділу у Макарівському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області Чорномаз О.М., треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправним та скасування рішень, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві, зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом, телефаксом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Щавінський В.Р.