Справа № 580/236/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2021-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2021 року Справа № 580/236/21

Черкаський окружний адміністративний суд у складі: судді - Трофімової Л.В., за участі секретаря Овсієнко Г.О., розглянувши у письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду в адміністративній справі № 580/236/21

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) [позивач не прибув]

до Міністерства внутрішніх справ України (вул. Богомольця, 10, м. Київ, 01601, ідентифікаційний код юридичної особи в ) [представник відповідача не прибув]

третя особа: Головне управління Пенсійного фонду України у Черкаській області (вул. Смілянська, 23, м. Черкаси, 18000, ) [представник третьої особи не прибув]

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

23.12.2021 до Черкаського окружного адміністративного суду за вх. № 52309/21 надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення рішення від 18.03.2021 у справі №580/236/21 в частині дій, що відповідач зобов`язаний вчинити на виконання судового рішення.

Заява мотивована тим, що під час задоволення позову суд не вказав, які саме основні та додаткові види грошового забезпечення мають бути включені до оновленої довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії станом на 01.12.2019 .

Відповідно до вимог ч.3 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Враховуючи, що рішення суду від 18.03.2021 у справі №580/236/21 прийнято за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні, суд вирішив розглянути заяву в порядку письмового провадження.

Оцінивши доводи заяви, суд встановив таке.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 у справі №580/236/21, яке набрало законної сили 16.06.2021, позов ОСОБА_1 задоволено повністю: визнано протиправною бездіяльність Міністерства внутрішніх справ України щодо відмови ОСОБА_1 у виготовленні та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії станом на 01.12.2019 із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для здійснення обчислення та перерахунку з 01.12.2019 основного розміру пенсії; зобов`язано Міністерство внутрішніх справ України виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 19.11.2019 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-ХІІ та з врахуванням положень постанови Кабінет Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для проведення з 01.12.2019 перерахунку основного розміру пенсії позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Метою роз`яснення судом ухваленого ним рішення є усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення щодо неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню. Підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків, є його неясність. У такий спосіб змінюється форма викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, що викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше.

Суд зазначає, що роз`ясненню належать рішення чи ухвали суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх тяжко виконати, позаяк високою є ймовірність неправильного виконання унаслідок неясності резолютивної частини рішення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення чи ухвали суду. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання, тобто таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його нерозуміння під час виконання.

За правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи суть рішення і не торкаючись питань, що не були предметом судового розгляду.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За висновками Верхового Суду в ухвалі від 11.02.2019 у справі №800/306/17, виходячи із системного тлумачення положень ст. 254 КАС України, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, що розуміється в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі, роз`яснено може бути рішення у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність його неналежного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення. При цьому, роз`яснено може бути виключно рішення, яке належить виконанню.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2021 у справі № 580/236/21 зобов`язано Міністерство внутрішніх справ України виготовити та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 19.11.2019 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-ХІІ та з врахуванням положень постанови Кабінет Міністрів України від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри всіх передбачених чинним законодавством для грошового забезпечення ОСОБА_1 щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, що враховуються під час визначення розміру щомісячного грошового утримання (надбавки, доплати, підвищення) та премії для проведення з 01.12.2019 перерахунку основного розміру пенсії позивача, тобто виключень чи обмежень у резолютивній частині рішення не зазначено.

Заявником не обґрунтовано у контексті змісту, причин і підстав необхідність роз`яснення судового рішення, де йдеться про надання відповідачем довідки відповідно до вимог конкретно зазначених нормативно-правових актів.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання (ч. 2 ст. 254 КАС України).

Суд не підміняє інший орган влади і не виконує повноваження суб`єкта публічної адміністрації під час складання довідки і формування її складових, проте перевіряє стан виконання рішення на завершальній стадії судового розгляду.

Роз`яснення ухваленого судового рішення, яке набрало законної сили (стаття 255 Кодексу адміністративного судочинства України), є одним із способів усунення такого недоліку, як невизначеність (неясність і незрозумілість судового рішення), що створює перешкоди або унеможливлює його виконання.

Судовий контроль - це спеціальний вид провадження в адміністративному судочинстві, відмінний від позовного, що має спеціальну мету та полягає не у вирішенні нового публічно-правового спору, а у перевірці всіх обставин, що перешкоджають виконанню такої постанови суду та відновленню порушених прав особи-позивача. Судовий контроль за виконанням судових рішень в адміністративних справах здійснюється з метою реалізації завдань адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 383 Кодексу адміністративного судочинства України, особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

У ст. 383 КАС України правові норми мають на меті забезпечення належного виконання судового рішення. Підставами їх застосування є саме невиконання судового рішення, ухваленого на користь особи-позивача та обставини, що свідчать про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, пов`язаних з невиконанням судового рішення в цій справі (постанова Верховного Суду у справі №520/11829/17 від 27.11.2018).

Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що не можна зобов`язати суб`єкта владних повноважень виконувати судове рішення шляхом ухвалення з цього приводу іншого судового рішення, позаяк примусове виконання рішення суду здійснюється в порядку, передбаченому Законом № 1404 у рамках виконавчого провадження з виконання виконавчого листа. Обраний позивачем спосіб захисту не усуває юридичний конфлікт та не відповідає об`єкту порушеного права, а тому в такий спосіб неможливо захистити чи відновити право у разі визнання його судом порушеним. Під час розгляду позовних вимог позивача стосовно невиконання окремого судового рішення у іншій справі, суд не може зобов`язувати виконувати рішення суду шляхом ухвалення нового судового рішення, оскільки виконавче провадження являє собою завершальну стадію судового провадження (постанова від 21.11.2018 у справі № 816/2016/17 К/9901/50946/18 ЄДРСР 79365485).

Відповідно до ч. 3 ст. 383 КАС України до заяви про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду додаються докази її надсилання іншим учасникам справи. Всупереч викладеній нормі, матеріали заяви вх. № 52309/21 не містять відомостей про направлення заяви іншим учасникам справи.

Суд дійшов висновку про невідповідність заяви про роз`яснення рішення суду у адміністративній справі №580/236/21 вимогам частини 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України щодо змісту питання, яке має бути розглянуто судом, де прохання заявника якщо є очевидно безпідставним і необґрунтованим, про повернення заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 2, 6-16, 167, 241-248, 254, 256, 293-297, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 18.03.2021 у адміністративній справі №580/236/21 повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали направити заявнику.

Ухвала набрала законної сили відповідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 № 1845/О/15-21 «Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи».

Суддя Лариса ТРОФІМОВА