Справа № 340/4156/20
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

30 грудня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/4156/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

розглянувши заяву про зміну способу виконання судового рішення

в адміністративній справі

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Держава Україна в особі Державної казначейської служби України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ), Державної судової адміністрації України (01601, м. Київ, вул. Липська, 18/5, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Кропивницький апеляційний суд (25006, м. Кропивницький, вул. Верхня Пермська, 2, )

про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

У провадженні Кіровоградського окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа №340/4156/20 за позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України, Державної судової адміністрації України, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Кропивницького апеляційного суду, про відшкодування шкоди.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.01.2021 року у цій справі позов ОСОБА_1 задоволено частково. Стягнуто з Держави Україна на користь ОСОБА_1 за рахунок коштів Державного бюджету України грошові кошти у сумі 240 518, 02 грн.

Вказане судове рішення набрало законної сили 16.02.2021 року, у зв`язку з чим суд 26.04.2021 року видав позивачці виконавчий лист.

Вказаний виконавчий лист 20.09.2021 року був пред`явлений позивачкою до виконання до Державної казначейської служби України.

До суду 11.10.2021 року надійшла заява Державної казначейської служби України про зміну способу виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.01.2021 року у цій справі, шляхом стягнення на користь ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 240518,02 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України, головним розпорядником яких є Державна судова адміністрація України.

Ухвалою судді від 12.10.2021 року вказану заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 22.10.2021 року.

У судове засідання 22.10.2021 року учасники справи не прибули, що відповідно до частини 2 статті 378 КАС України не перешкоджає судовому розгляду.

Ухвалою суду від 22.10.2021 року від заявника витребувано додаткові докази, необхідні для вирішення питання про зміну способу виконання судового рішення.

Частиною другою статті 129-1 Конституції України визначено, що держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Відповідно до статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Згідно з частинами 1, 4 статті 372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Примусове виконання судових рішень в адміністративних справах здійснюється в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 6 Закону України "Про виконавче провадження" рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Згідно з частинами 1, 3 статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Предметом спору у даній справі було відшкодування державою позивачці матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок неконституційного закону, у вигляді недоотриманого доходу - грошових коштів суддівської винагороди, визначеної у розмірі, установленому Законом України "Про судоустрій і статус суддів".

Відповідно до частини 3 статті 152 Конституції України матеріальна чи моральна шкода, завдана фізичним або юридичним особам актами і діями, що визнані неконституційними, відшкодовується державою у встановленому законом порядку.

Згідно зі статтею 25 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом.

Пунктом 9 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України установлено, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків, завданих бюджету:

1) рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно Казначейством України. Зазначені рішення передаються до Казначейства України для виконання;

Безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету - в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

2) відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) за рахунок коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) в межах бюджетних призначень за рішенням суду у розмірі, що не перевищує суми реальних збитків, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Якщо для відшкодування такої шкоди необхідні додаткові кошти понад обсяг бюджетних призначень, в установленому законодавством порядку подаються відповідні пропозиції щодо внесення змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет) та/або виділення коштів з резервного фонду державного бюджету (місцевого бюджету).

Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 року №215, Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку здійснює безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду.

Постановою Кабінету Міністрів України №845 від 03.08.2011 року затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (надалі - Порядок №845).

Цей порядок визначає механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення.

Згідно з пунктом 2 Порядку №845 у цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні:

- безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів;

- боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання;

- виконавчі документи - оформлені в установленому порядку виконавчі листи судів та накази господарських судів, видані на виконання рішень про стягнення коштів, а також інші документи, визначені Законом України "Про виконавче провадження";

- стягувачі - фізичні та юридичні особи, на користь яких прийняті рішення про стягнення коштів, державні органи (посадові особи) за рішеннями про стягнення коштів в дохід держави.

Пунктом 3 Порядку №845 передбачено, що рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Відповідно до пункту 4 Порядку №845 під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право:

1) повідомляти органу, який видав виконавчий документ, про наявність обставин, що ускладнюють чи унеможливлюють його виконання, у спосіб і порядку, які визначені таким документом, крім випадків виконання рішень про стягнення коштів за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів;

2) звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання.

Згідно з підпунктом 3 пункту 35 Порядку №845 Казначейство здійснює безспірне списання коштів державного бюджету для відшкодування (компенсації) шкоди, заподіяної органом державної влади у сфері нормотворчої діяльності.

Пунктом 38 Порядку №845 передбачено, що для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Вирішуючи цю справу, суд у рішенні від 16.01.2021 року дійшов до висновку, що Державна казначейська служба України у спірних правовідносинах приймає участь як представник відповідача - держави, яка є боржником у зобов`язанні зі сплати коштів Державного бюджету України на відшкодування шкоди, заподіяної неконституційним законом. Також представляти державу у цих правовідносинах має Державна судова адміністрація України, яка відповідно до частини 1 статті 151 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" є державним органом у системі правосуддя, який здійснює організаційне та фінансове забезпечення діяльності органів судової влади у межах повноважень, установлених законом. З метою поновлення прав позивачки, порушених внаслідок заподіяння їй матеріальної шкоди, завданої законом, що визнаний неконституційним, суд визначив спосіб виконання судового рішення, стягнувши на користь позивачки з Держави Україна грошові кошти на відшкодування цієї шкоди за рахунок коштів Державного бюджету України. Порядок виконання цього рішення суд не визначав, оскільки такий регламентований Порядком №845.

Державна казначейська служба України, виконуючи це рішення суду, повідомила суд про те, що Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" не передбачені видатки на відшкодування шкоди, завданої неконституційним законом, що унеможливлює стягнення з Державного бюджету України на користь судді Чельник О.І. грошових коштів у сумі 240518,02 грн., присуджених рішенням суду у цій справі. Посилаючись на ці обставини, заявник просить суд змінити спосіб виконання судового рішення шляхом стягнення на користь позивачки коштів за рахунок коштів Державного бюджету України, головним розпорядником яких є Державна судова адміністрація України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 148, статті 149 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" функції головного розпорядника коштів Державного бюджету України щодо фінансового забезпечення діяльності судів здійснюють, зокрема: 2) Державна судова адміністрація України - щодо фінансового забезпечення діяльності всіх інших судів, діяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, органів суддівського самоврядування, Національної школи суддів України, Служби судової охорони та Державної судової адміністрації України.

Суди фінансуються згідно з кошторисами і щомісячними розписами видатків, затвердженими відповідно до вимог цього Закону, у межах річної суми видатків, визначених Державним бюджетом України на поточний фінансовий рік, у порядку, встановленому Бюджетним кодексом України.

Додатком №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" визначено розподіл видатків Державного бюджету України на 2021 рік, яким Державній судовій адміністрації України за кодом програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету 0500000 передбачено видатки на суму 16395213,1 тис. грн.

Додатком №3 до Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" визначено розподіл видатків Державного бюджету України на 2022 рік, яким Державній судовій адміністрації України за кодом програмної класифікації видатків та кредитування державного бюджету 0500000 передбачено видатки на суму 19035436,3 тис. грн.

Натомість Законом про Державний бюджет України не визначені бюджетні призначення щодо видатків на відшкодування шкоди, завданої фізичним або юридичним особам актами і діями, які визнані неконституційними.

З огляду на зміст спірних правовідносин, які виникли у зв`язку з покладенням на державу обов`язку відшкодувати позивачці як діючій судді матеріальну шкоду у вигляді недоотриманої суддівської винагороди, суд вважає, що заяву Державної казначейської служби України слід задовольнити частково та для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету встановити порядок виконання рішення суду у цій справі, визначивши Державну судова адміністрацію України як головного розпорядника коштів, з рахунків якого слід здійснити безспірне списання коштів на користь позивачки.

Керуючись статтями 248, 256, 378 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву Державної казначейської служби України задовольнити частково.

Встановити порядок виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16.01.2021 року в адміністративній справі №340/4156/20 шляхом безспірного списання на користь ОСОБА_1 грошових коштів у сумі 240 518, 02 грн. за рахунок коштів Державного бюджету України, головним розпорядником яких є Державна судова адміністрація України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш