Справа № 953/59/22
Суддя: Шаренко С. Л.
Дата ухвалення: 2022-01-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/59/22
2-а/953/153/22
У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" січня 2022 р. Суддя Київського районного суду міста Харкова Шаренко С.Л. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора УПП в Харківській області Константінова Олексія Михайловича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

встановив:

04.01.2021 через систему «електронний суд» до Київського районного суду міста Харкова надійшла позовна заява за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора УПП в Харківській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями ст. 160, 161 КАС України.

Так, ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Ч.5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, відступила від раніше прийнятого висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Окрім того, в зазначеній постанові зазначено: «Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287,288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб»

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01.01.2022 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2481 гривні.

Отже, позивач повинен сплатити судовий збір за подання до суду даного адміністративного позову 496,20 грн.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору або підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Крім того, пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України, встановлено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, надано право від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення зокрема за адміністративні правопорушення, передбачені статтею 122 КУпАП.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 122 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.

Суддя зазначає, що в даних спірних правовідносинах структурний підрозділ Управління патрульної поліції в Харківській області до участі у справі в якості належного відповідача або співвідповідача позивачем залучено не було.

Таким чином, позивачу слід сплатити судовий збір та визначитись з колом відповідачів у справі.

Недоліки слід усунути з урахуванням вимог ч.1ст.177 КАС України.

У відповідності до ч.2 ст. 169 КАС України недоліки слід усунути у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

Таким чином, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статями 160 і 169 цього Кодексу позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві, що встановлено положеннями частини 3,4 ст. 169 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.160,169 КАС України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора УПП в Харківській області Константінова Олексія Михайловича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання ухвали, інакше позовна заява буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: Шаренко С.Л.