Справа № 953/58/22
Суддя: Колесник С. А.
Дата ухвалення: 2022-01-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/58/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" січня 2022 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Колесник С.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до інспектора УПП в Харківській області лейтенанта поліції Якушина Дмитра Геннадійовича (м.Харків вул.. Шевченка, 315 А), Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (м.Харків вул.. Шевченка, 315 А), Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -
05.01.2022 року до Київського районного суду м.Харкова надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до інспектора УПП в Харківській області лейтенанта поліції Якушина Дмитра Геннадійовича (м.Харків вул.. Шевченка, 315 А), Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (м.Харків вул.. Шевченка, 315 А), Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.
Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.
Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.
Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.
Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.
Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору врегульовано Законом України "Про судовий збір".
Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 3 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлено ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 цього Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2022 року встановлено в розмірі 2481,00 гривні.
Отже, за подання фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 992,40 грн (2481,00х0,4%).
Однак, враховуючи позицію Великої Палати Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18.03.2020, розмір судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення повинен складати 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 496,02 грн.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що позивачем не долучено до позову оригіналу квитанції про сплату судового збору на суму 496,02 грн., як за подання до суду позовної вимоги немайнового характеру або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».
У позовній заяві позивач просить стягнути на його користь сплачений судовий збір у розмірі 454,00 грн., проте оригінал квитанції про сплату судового збору не надає.
Крім того, згідно з частин 2, 3 ст.160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Згідно ч. 1 ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".
Відповідно до ч. 8 ст.18 КАС України, зокрема, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис" , якщо інше не визначено цим Кодексом.
Відповідно до ч. 7-10 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (п.15.15 Перехідних положень).
Днем опублікування Державною судовою адміністрацією у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади відповідного оголошення є 01 грудня 2018 року.
01 березня 2019 року, в газеті "Голос України" (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Крім того, в листі Державної судової адміністрації України №15-4999/19 від 28.02.2019 року зазначено про те, що підключення судів та територіальних управлінь ДСА України до підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи для експлуатації їх у тестовому режимі буде здійснюватися поступово, згідно з окремими наказами ДСА України. До цього часу в судах продовжуватиметься тестова експлуатація окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, в тому числі і «Електронного суду».
Таким чином, з урахуванням того, що станом на 05.01.2022 року функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи не розпочато, а експлуатація її підсистеми (модуля) «Електронного суду» здійснюється лише в тестовому режимі, позовна заява ОСОБА_1 разом з додатками має бути подана до суду у паперовій формі із дотриманням вимог ст. 160 КАС України, оскільки подання заяви до суду з використанням підсистеми «Електронний суд» не відповідає на дату подання заяви вимогам КАС України та унеможливлює її прийняття судом саме в електронній формі.
Отже, враховуючи, що позовна заява сформована позивачем в системі «Електронний суд», тобто подана не у паперовій формі, позивач з метою звернення до суду має подати до суду паперову позовну заяву із власноручним підписом особи, уповноваженої на її підписання, а також її копії з додатками відповідно до кількості учасників справи, засвідчені належним чином.
Згідно з частиною 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.
З огляду на вказане, позивачу слід привести у відповідність позовну заяву вимогам КАС України та надати до суду позовну заяву та її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Як вбачається з матеріалів справи постанова про накладення адміністративного стягнення серії ЕАО №5158075 відносно ОСОБА_1 винесена 17.12.2021 року, тоді як до суду він звернувся лише 05.01.2022 року. Тобто позивачем пропущено встановлений законом строк на звернення до суду з даним позовом. Заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду до позову не долучено.
Положеннями ч.1,2 ст.123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Враховуючи викладене позивачу слід надати заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом та докази, на підтвердження поважності причин пропуску строку та докази звернення до суду в передбачений законом строк.
Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
За положеннями ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
А тому, відповідно до приписів частини 1 статті 169 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу час для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст. 160, 161,169 КАС України, суддя
П О С Т А Н О В И В:
Позовну ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до інспектора УПП в Харківській області лейтенанта поліції Якушина Дмитра Геннадійовича (м.Харків вул.. Шевченка, 315 А), Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (м.Харків вул.. Шевченка, 315 А), Головного управління Державної казначейської служби України у Харківській області про оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі - залишити без руху.
Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.А.Колесник