Справа № 200/11867/21
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2021-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2021 р. Справа№200/11867/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Голуб В.А., за участі секретаря судового засідання Гуменної В.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання протиправними та скасування припису від 20.01.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припису від 20.01.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання протиправними та скасування припису від 20.01.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припису від 20.01.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.01.2021, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 20.01.2021 є необґрунтованими, безпідставними, протиправними та такими, що порушують права, свободи та інтереси позивача.

Так, в першу чергу, позивач наголошує, що він не отримував взагалі повідомлень щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та не був обізнаний про його здійснення. З огляду на необізнаність, під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_1 не був присутнім, та не міг надати пояснення чи зауваження. Поряд з цим, позивач зазначає, що в Акті № 02/20012021 від 20.01.2021 зазначено, що він був присутнім під час проведення заходу державного нагляду, однак, вказане не відповідає дійсності.

По-друге, відповідачем застосовано до позивача одночасно два приписи, що суперечить вимогам чинного законодавства, а саме є порушенням п. 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

З огляду на вищевикладене, позивач просить суд визнати протиправними та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.01.2021 та припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 20.01.2021.

Відповідачем надано відзив на позовну заяву. Так, в обґрунтування незгоди з позовними вимогами представник Управління зазначає, що 20.01.2021 на об`єкті «Будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » була проведена позапланова перевірка. Підстава - звернення до контакт-центру гр. ОСОБА_2 від 31.12.2020.

Під час перевірки встановлено, що на земельній ділянці влаштовано фундамент (основу) з залізобетонними колонами та частково зведені стіни зі шлакоблоку. Геометричні розміри фундаменту (основи) становлять: довжина - 34 500 мм, ширина - 31 700 мм. Таким чином, ОСОБА_1 як замовником будівництва та (підрядником) виконані роботи з «Будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » з істотним відхиленням від затвердженого проекту та вихідних даних на проектування об`єкту, оскільки площа забудови земельної ділянки відповідно до вихідних даних на проектування та проектної документації складає 603.52 кв.м., гр. ОСОБА_1 фактично забудував площу 1 093, 65 кв. м, що майже у два рази більше дозволеного.

Відповідач зазначає, що позивач був присутнім під час здійснення заходу, про що свідчать його підписи у акті перевірки, протоколі та приписах. Однак, правом надавати пояснення не скористався, протокол підписав без зауважень.

Щодо неможливості складання двох приписів одночасно, відповідач зауважує, що з тексту приписів вбачається, що їх виконання можливо незалежно один від одного, або виконання обох приписів одночасно. Норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону, прямо не забороняють та не обмежують право надання двох приписів одночасно у випадку порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З огляду на вищевикладене, представник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради просить суд відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою від 15.09.2021 Донецький окружний адміністративний суд задовольнив клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Визнав поважними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду та поновив пропущений строк. Прийняв до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання протиправними та скасування припису від 20.01.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припису від 20.01.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил та відкрив провадження по справі № 200/11867/21. Розгляд адміністративної справи № 200/11867/21 суд визначив здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

10 листопада 2021 року суд виніс ухвалу, якою розгляд адміністративної справи визначив проводити за правилами загального позовного провадження. Призначив підготовче засідання за правилами загального позовного провадження на 13 год 30 хв 01.12.2021. Продовжив строк підготовчого провадження по адміністративній справі, - на тридцять днів з ініціативи суду.

Ухвалою від 01.12.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання представниці позивача про відкладення розгляду справи. Закрив підготовче провадження по адміністративній справі та призначив судовий розгляд по суті на 14 годину 15 хвилин 20 грудня 2021 року.

20.12.2021 суд за клопотанням представниці позивача відклав судове засідання на 14 годину 00 хвилин 28.12.2021, про що виніс відповідну ухвалу.

На судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не з`явились.

Враховуючи наведене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін.

Згідно з частиною четвертою статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог ст. ст. 72-77, 90 КАС України, суд дійшов наступного.

Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) є громадянином України із зареєстрованим місцем проживання: АДРЕСА_2 , про що свідчать копії паспорта серії НОМЕР_2 (а.с.10).

Відповідно до відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.05.2018 № 1033 ОСОБА_1 набув права власності на земельну ділянку кадастровий номер :01:006:0649 площею 0, 045 га по АДРЕСА_1 (а.с. 11).

На підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.05.2018 № 1037 ОСОБА_1 набув права власності на земельну ділянку площею 0, 0203 га (кадастровий номер :01:006:1242) для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) по АДРЕСА_1 (а.с.12-16).

Відповідно до наказу Головного управління містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 13.05.2020 № 129 позивачу було затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва реєстраційний № 724-13011-30.1 для будівництва житлового будинку з вбудованими нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 (а.с.17).

В свою чергу, ОСОБА_1 було подано до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради повідомлення про початок виконання підготовчих робіт від 28.04.2019 № ДЦ 46 (а.с.18-24).

Крім того, 10.06.2020 позивач подав до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) - будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 , що зареєстровано в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради 10.06.2020 № ДЦ 86 (а.с.25-34).

Судом встановлено, що 20.01.2021 на об`єкті «Будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради була проведена позапланова перевірка. Підстава - звернення до контакт-центру ОСОБА_2 від 31.12.2020 № 134604.

Вказана перевірка була проведена на підставі наказу від 18.01.2021 № 4 (а.с.74), направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 18.01.2021 № 2 (а.с.75).

У ході перевірки встановлено, що будівельні роботи з будівництва об`єкту виконуються з істотним відхиленням від затвердженого проекту та вихідних даних на проектування об`єкту, а саме відповідно до виданих та затверджених містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » від 13.05.2020 № 724-13011-30.1, максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки складає 45 %.

Відповідно до аркушу 1 (ТЕП) архітектурного рішення стадія (П) шифр: (ОЛ-25/05-20- АР), розраховано площу забудови земельної ділянки яка складає 603.52 кв.м. Геометричні розмірами запроектованої будівлі відповідно до проекту складають: довжина - 25 345 мм, ширина - 22 285 мм, висота - 10 500 мм, що не перевищує дозволену площу забудови та вихідні дані на проектування.

Фактично під час перевірки встановлено, що на земельній ділянці за вищевказаною адресою влаштовано фундамент (основу) з залізобетонними колонами та частково зведені стіни зі шлакоблоку. Геометричні розміри фундаменту (основи) становлять: довжина - 34 500 мм, ширина - 31 700 мм.

Таким чином ОСОБА_1 як замовником будівництва та (підрядником) виконані роботи з «Будівництва житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » з істотним відхиленням від затвердженого проекту та вихідних даних на проектування об`єкту, оскільки площа забудови земельної ділянки відповідно до вихідних даних на проектування та проектної документації складає 603, 52 кв. м., ОСОБА_1 фактично забудував площу 1 093, 65 кв. м, що майже у два рази більше дозволеного.

Внаслідок чого громадянином ОСОБА_1 , як замовником будівництва та (підрядником), порушені вимоги статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", згідно з якою будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил.

Опис виявлених порушень зафіксовано актом перевірки від 20.01.2021 № 02/20012021 (а.с.36-44).

Суд звертає увагу, що вказаний акт був підписаний позивачем.

У зв`язку з виявленими порушеннями відносно ОСОБА_1 видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.01.2021 (а.с.45) та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.01.2021 з вимогою - усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва відповідно до затвердженої проектної документації або внести зміни до проектної документації. Термін виконання приписів - до 20.02.2021 (а.с.46).

Суд зауважує, що на двох спірних приписах міститься підпис позивача.

Вважаючи протиправними вищевказані приписи, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами частини 1 статті 5 Закону України «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені, зокрема, розміщення і будівництво об`єктів відповідно до затверджених у встановленому порядку містобудівної документації та проектів цих об`єктів.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до приписів статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Згідно з частиною 2 статті 5 Закону № 3038-VI вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

За змістом ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року № 877-V (надалі - Закон № 877-V).

Відповідно до приписів статті 1 Закону 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Частиною 1 статті 2 Закону № 877-V встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до частин 5, 6 статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації. Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4 -1 , частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.

Відповідно до частин 1, 2 статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Частиною 3 статті 6 Закону № 877-V встановлено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (надалі - Порядок № 553).

Згідно з приписами пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Суд зауважує, що в даному випадку саме вказана підстава і слугувала початку перевірки об`єкта будівництва по вул. Аеродромній, 24 у Центральному районі м. Маріуполь Донецької області.

Відповідно до абзацу 11 пункту 7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 9 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суд зауважує, що з аналізу норм законодавства слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення.

Отже, доводи позивача в частині неналежного його повідомлення про проведення позапланової перевірки не знайшли свого підтвердження.

Згідно з пунктами 16 та 17 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Частиною 6 статті 7 Закону 877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю) , а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Таким чином, в останній день заходу державного нагляду (контролю) орган державного нагляду (контролю) в особі його посадових осіб зобов`язаний:

- надати два примірники акта для підписання суб`єкту господарювання або уповноваженій ним особі, якщо інше не передбачено законом;

- у разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт, посадова особа органу державного нагляду (контролю) зобов`язана внести до такого акта відповідний запис;

- один примірник акта вручити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Пунктом 21 Порядку № 553 встановлено, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Як встановлено судом, за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою відповідача складено акт від 20.01.2021 № 02/20012021.

Судом встановлено, що під час здійснення Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради перевірки ОСОБА_1 був присутній, про що свідчить його підпис на акті перевірки.

В свою чергу, питання щодо визначення особи, яка поставила підпис може бути вирішено під час проведення почеркознавчої експертизи, адже основним завданням останньої є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису.

З огляду на вищевказане, ухвалою від 10.11.2021 суд роз`яснив право позивача заявити клопотання про призначення почеркознавчої експертизи. Проте, вказаним правом ОСОБА_1 не скористався.

Жодних доказів, якими б були спростовані вказані вище обставини позивачем суду не надано, як не надано і доказів того, що позивач не був обізнаний про факт проведення заходу позапланового контролю.

Суд також зазначає, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. Разом з тим, суд акцентує увагу, що ОСОБА_1 підписав акт від 20.01.2021 № 02/20012021 без жодних зауважень.

Крім того, в позовній заяві позивач також жодним чином не зазначає про протиправність висновків Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради щодо виявлених порушень ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Отже, позивачем не спростовано допущення ним вимог статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", згідно якої будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил.

Суд зауважує, що відповідно до вимог п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено право органів державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Також вказане право передбачено п.п. 3 п. 11 Порядку № 553.

Крім того, абз. 4 пп. 3 п. 11 Порядку № 553 зазначено, що підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На переконання суду, вказаними вище приписами передбачено, що в разі проведення будівельних робіт всупереч містобудівній документації, такі роботи підлягають зупиненню, тобто відповідач повинен був видати припис про зупинення будівельних робіт.

Суд зауважує, що дійсно у п. 17 Порядку № 553 міститься альтернативна норма щодо видання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припису про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Проте, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», як акт вищої юридичної сили, має пріоритет над Порядком № 553 та саме норми закону підлягають застосуванню в даному випадку.

Норми закону прямо не забороняють та не обмежують право на надання двох приписів одночасно у випадку порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган архітектурно-будівельного контролю на свій розсуд, від обставин порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, має право надавати одночасно два приписи або один припис залежно від обставин справи.

Приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.01.2021 визначені заходи щодо усунення порушень, а саме: шляхом приведення об`єкту будівництва відповідно до затвердженої проектної документації або внести зміни до проектної документації.

Суд зауважує, що ОСОБА_1 мав можливість виконати цей припис без порушення припису про зупинення будівельних робіт шляхом внесення змін до проектної документації.

Стосовно посилання позивача, що в разі виконання припису про зупинення будівельних робіт неможливо провести демонтування (у разі необхідності), суд зауважує, що відповідно п.8 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» від 07.06.2017 № 406 будівельні роботи щодо знесення і демонтажу будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд не потребують документів, що дають право на їх виконання.

Отже, суд дійшов висновку, що в даному випадку, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради не порушено вимоги чинного законодавства в частині видання двох приписів.

Згідно зі ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень, закріплених у ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Як зазначено в ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, правомірність оскаржуваних приписів перед судом доведена.

Решта доводів учасників справи висновків суду по суті спору не спростовують.

При цьому судом враховано, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

За наведених обставин у сукупності, суд дійшов висновку, що доводи позивача в обґрунтування позовних вимог не знайшли свого підтвердження та спростовані матеріалами справи, а відтак позовна заява задоволенню не підлягає.

Розподіл судових витрат в порядку ст. 139 КАС України, за результатами розгляду даної справи, не здійснюється.

Згідно з ч. 3 ст. 243 КАС України у виняткових випадках залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Керуючись ст.ст. 2, 5-10, 72-80, 159, 160, 171, 199-204, 205, 246, 250, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (87555, Донецька обл., м. Маріуполь, пр. Миру, 70) про визнання протиправними та скасування припису від 20.01.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припису від 20.01.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил, - відмовити у повному обсязі.

Повний текст рішення складено та підписано 10.01.2022.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Голуб