Справа № 420/21007/21
Суддя: Юхтенко Л.Р.
Дата ухвалення: 2021-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2021 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді: Юхтенко Л.Р.,

за участю секретаря судового засідання Кушнірука О.А.,

сторін:

від позивача Нестерова О.В., за ордером,

від відповідача Копиця С.М., за витягом,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду клопотання представника Головного управління ДПС в Одеській області про залишення позову без розгляду у адміністративній справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Мультімодал карго термінал» (, місцезнаходження: 65009, м. Одеса, вул. Академічна, 20Б, кв. 99) до Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУВП 43142370, місцезнаходження: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5), Державної податкової служби України (, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) про визнання протиправним та скасування рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 08 листопада 2021 року поновлено позивачу строк звернення до суду та прийнято до провадження позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Мультімодал карго термінал» (, місцезнаходження: 65009, м. Одеса, вул. Академічна, 20Б, кв. 99) до Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУВП 43142370, місцезнаходження: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5), Державної податкової служби України (, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) про визнання протиправним та скасування рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної від 21.05.2020 року № 1575650/22480383 та зобов`язання зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 21 від 30.04.2020 року.

В ухвалі від 08 листопада 2021 року з питання поновлення строку звернення до суду зазначено таке: «…01 листопада 2021 року позивачем, в особі адвоката, було отримано оскаржуване рішення, а отже строк звернення до суду має відраховуватись саме з цієї дати.

Відповідно ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Розглянувши заяву представника позивача, суддя доходить висновку, щодо задоволення даної заяви у зв`язку з тим, що позивачем оскаржуване рішення було отримано 01.11.2021 року, та відсутні докази, що позивачу було відомо про оскаржуване рішення раніше вказаної дати, а тому такі причини є поважними та строк звернення до суду належить поновленню…».

До суду 25 листопада 2021 року через канцелярію суду надійшов відзив на позовної заяву, до якого додано клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

На обґрунтування клопотання представник відповідача зазначила, що позивачу ухвалою суду від 08.11.2021 року було поновлено строк звернення до суду, з огляду на те, що на час розгляду заяви у суду були відсутні докази, на підтвердження того, що позивачу було відомо про оскаржуване рішення раніше зазначеної позивачем дати 01.11.2021 року, у зв`язку з наявністю у відповідача доказів на підтвердження того, що позивачу було відомо про наявність оскаржуваних рішень раніше ніж 01.11.2021 року.

Так представник відповідача зазначає, що позивачем в електронному кабінеті було направлено на реєстрацію податкову накладну № 21 від 30.04.2020 року.

За результатами обробки податкової накладної контролюючим органом було сформовано квитанцію, яка отримана позивачем «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО, РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА», відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 49,41 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуг його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операції. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

15.05.2020 року позивачем було надано повідомлення № 16 про надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення щодо реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної.

21.05.2020 року за результатами розгляду повідомлення про надання пояснень та документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, Комісією регіонального рівня прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної від 30.04.2020 року.

26.05.2020 року позивачем подано скаргу до ДПС України на рішення від 21.05.2020 року. Згідно з квитанцією від 10.06.2020 року «за результатами розгляду скарги від 26.05.2020 року комісією центрального рівня прийнято рішення від 09.06.2020 року про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня без змін».

В свою чергу 29 листопада 2021 року (вхід. №ЕП/33851/21) позивачем були надані заперечення на клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в яких представник позивача зазначає, що по-перше, позивачем не надавалась до контролюючого органу заява про бажання отримувати документи через електронний кабінет.

По-друге, відповідно до п.3 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Відповідно до п. 5 Розділу 9 Порядку оформлення і подання скарг платниками податків та їх розгляду контролюючими органами, рішення вважається надісланим (наданим) юридичній особі платнику податків, якщо його вручено посадовій особі або уповноваженій особі такої юридичної особи платника податків під розписку або надіслано листом з повідомленням про вручення на адресу, зазначену у скарзі.

У зв`язку з цим, позивач зазначає, що рішення ані особисто, ані рекомендованим листом не надсилалось, тому позивач його не отримував.

На відкритому підготовчому засіданні представник відповідача підтримала подане клопотання та просила залишити позов без розгляду.

Представник позивача на відкритому підготовчому засіданні заперечувала проти заявленого клопотання з посиланням на доводи викладені в письмових запереченнях, вважала, що доводи представника відповідача є необґрунтованими.

Розглянувши клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду, вислухавши пояснення представників сторін, заперечення представника позивача, вивчивши матеріали справи суд доходить такого висновку.

Відповідно ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах. Водночас, вона передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

У постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 26 листопада 2020 року по справі № 5002486/19, Верховний Суд відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено, і вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок: Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Таким чином, до судового оскарження рішень контролюючого органу має бути застосовано положення ч. 2 ст. 122 КАС України, тобто строк звернення до суду становить шість місяців, а у разі адміністративного оскарження один місяць.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем було подано на реєстрацію податкову накладну № 21 від 30.04.2020 року.

За результатами обробки податкової накладної контролюючим органом було сформовано квитанцію, яка отримана позивачем «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО, РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА», та запропоновано позивача надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Позивачем використане право та надано до контролюючого органу повідомлення надання пояснень та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення щодо реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної.

21.05.2020 року за результатами розгляду повідомлення про надання пояснень та документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, Комісією регіонального рівня прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної від 30.04.2020 року.

26.05.2020 року позивачем подано скаргу до ДПС України на рішення від 21.05.2020 року. Згідно з квитанцією від 10.06.2020 року «за результатами розгляду скарги від 26.05.2020 року комісією центрального рівня прийнято рішення від 09.06.2020 року про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня без змін».

Відповідно до позиції Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, постанова від 30.09.2021 року по справі № 320/3307/21, питання поважності причин пропуску строку звернення до суду є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються обставини та підстави такого пропуску.

Поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулася із адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Суд вважає, що відповідачем доведено, що позивач знав раніше зазначеної у позові дати про прийняте контролюючим органом рішення, що є предметом оскарження, оскільки з наданих відповідачем документів вбачається, що позивачем 26.05.2020 року подано скаргу до ДПС України на рішення від 21.05.2020 року, та згідно з квитанцією від 10.06.2020 року «за результатами розгляду скарги від 26.05.2020 року комісією центрального рівня прийнято рішення від 09.06.2020 року про залишення скарги без задоволення та рішення комісії регіонального рівня без змін».

Посилання представника позивача на те, що як представник позивача їй не було відомо про оскарження в адміністративному порядку рішення є безпідставними та відхиляються судом, оскільки за правилами ст. 43 КАС України адміністративна процесуальна дієздатність визнається за юридичними особами.

А тому суд зазначає, що посилання позивача на отримання копії оскаржуваного рішення лише 01.11.2021 року є безпідставними, адже позивачу було відомо або повинно бути відомо про наявність оскаржуваного рішення раніше, у зв`язку з тим, що позивач надав до контролюючого органу скаргу на це рішення, що вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З урахуванням вищезазначених встановлених судом обставин, за відсутністю від позивача інших заяв та клопотань, суд доходить висновку, що за конкретними обставинами у цій справі наявні підстави для задоволення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 123, 240,256,295,297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника Головного управління ДПС в Одеській області про залишення позовної заяви без розгляду задовольнити.

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Мультімодал карго термінал» (, місцезнаходження: 65009, м. Одеса, вул. Академічна, 20Б, кв. 99) до Головного управління ДПС в Одеській області (код ЄДРПОУВП 43142370, місцезнаходження: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5), Державної податкової служби України (, місцезнаходження: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) про визнання протиправним та скасування рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання вчинити певні дії, залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. ст.293,295 КАС України, з урахуванням пп. 15.5. п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України, п. 3 розділу УІ Прикінцевих положень КАС України.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний « 30» грудня 2021 року.

Суддя Л.Р. Юхтенко