Справа № 420/9192/21
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2021-12-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9192/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Білостоцького О.В.

При секретарі: Грачук В.С.

За участю сторін:

Представника позивача: Демури Р.В.

Представників відповідача: Грандовської Т.М.

розглянувши у підготовчому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Служби автомобільних доріг в Одеській області до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Служби автомобільних доріг в Одеській області до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» (т.1 а.с. 139-149), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України за результатами моніторингу закупівлі №UА-2020-09-11-002859-а.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ним 11.09.2020 року було оголошено тендер на будівництво автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса - Южний - /М-14/ з під`їздами (під`їзд до Одеського морського порту), предмет закупівлі роботи. За результатами проведеного тендеру переможцем було визначено товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» та із зазначеним підприємством було укладено договір підряду від 25.02.2021 року №2Б.

Водночас, в період з 20.04.2021 року по 13.05.2021 року Державною аудиторською службою України було проведено моніторинг закупівлі, за результатами якого складено висновок №UА-2020-09-11-002859-а від 18.05.2021 року.

У висновку відповідачем зазначено, що за результатами аналізу питання подання інформації під час проведення процедури закупівлі встановлено порушення позивачем вимог частини восьмої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі». За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь» встановлено порушення позивачем вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 цього Закону.

Водночас позивач не погоджується із зазначеним висновком та вважає його протиправним, оскільки Служба автомобільних доріг в Одеській області не порушувала вимоги Закону України «Про публічні закупівлі» та діяло відповідно до норм чинного законодавства.

Ухвалою суду від 22.06.2021 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження.

14.09.2021 року ухвалою суду подальший розгляд справи було вирішено проводити в порядку загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.

01.10.2021 року провадження у справі було зупинено та поновлено 18.11.2021 року.

18.11.2021 року у справі було проведено підготовче судове засідання, в якому учасники справи надали пояснення, в тому числі письмові (т. 2 а.с. 3-5), та додаткові письмові докази (т. 2 а.с. 6-28, 39-55).

Ухвалою суду від 18.11.2021 року підготовче провадження у справі було закрито та призначено розгляд справи по суті.

В судовому засіданні 20.12.2021 року представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити.

Представник Державної аудиторської служби України проти задоволення позовних вимог заперечувала з підстав, викладених у відзиві на адміністративний позов (т. 1 а.с. 159-167) та зазначила, що висновок, складений відповідачем, є законним та обґрунтованим, винесеним у відповідності до вимог чинного законодавства, а тому адміністративний позов Служби автомобільних доріг в Одеській області задоволеною не підлягає.

Представник товариства з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» до судового засідання не з`явився, про дату час та місце слухання справи був повідомлений належним чином та своєчасно.

Судом у справі було встановлено наступне.

11.09.2020 року Служба автомобільних доріг в Одеській області оголосила тендер на закупівлю робіт «Будівництво автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса-Южний - /М-14/ з під`їздами (під`їзд до Одеського морського порту) за кодом ДК 021:2015:452300008 - будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (номер тендеру №UА-2020-09-11-002859-а). Очікувана вартість закупівлі 2 288 933 035, 00 грн. Кінцевий строк подання тендерних пропозицій 18.11.2020 року (т. 1 а.с.14).

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи позивачем до аукціону було допущено два підприємства, а саме товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой», яким було запропоновано остаточну ціну робіт 2 208 821 339, 00 грн. та ТОВ «Автомагістраль-Південь», яким було запропоновано остаточну ціну робіт 2 210 000 000, 00 грн. (т. 1 а.с. 22).

Протоколом (рішенням) засідання тендерного комітету про намір укласти договір про закупівлю від 05.02.2021 року №15 товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» було визначено переможцем торгів (т. 1 а.с. 106-107).

05.02.2021 року позивачем в системі PROZORRO було опубліковано повідомлення про намір укласти договір з товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой».

25.02.2021 року між Службою автомобільних доріг в Одеській області (як замовником) та товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» (як підрядником) було укладено договір підряду №2Б (т. 2 а.с. 39-47).

Відповідно до п.п. 1.1-1.3 Договору №2Б від 25.02.2021 року у порядку та на умовах, визначених цим Договором, замовник доручає, а підрядник приймає на себе зобов`язання своїми силами і засобами, виконати на свій ризик роботи по будівництву автомобільної дороги загального користування державного значення М-28 Одеса - Южний - /М-14/ з під`їздами (під`їзд до Одеського морського порту) (код 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), за рахунок коштів державного та інших бюджетів.

Підрядник здійснює виконання робіт в межах виділених фінансових ресурсів згідно з вимогами діючих нормативно-правових актів.

Склад і об`єми робіт, які доручаються Підряднику до виконання, визначені проектно-кошторисною документацією.

Згідно пунктів 3.1 та 3.2 Договору №2Б від 25.02.2021 року ціна договору становить - 2 208 821 339,00 грн., у тому числі ПДВ 368 136 889,83 грн.

Порядок визначення вартості договірної ціни проводиться згідно положень ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (зі змінами) «Правила визначення вартості будівництва», і може змінюватись (переглядатися) у випадках, передбачених п.п. 6.3.2.3, 6.3.2.2. і 6.3.6 вищевказаного ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 (зі змінами).

Водночас, як встановлено судом, наказом Державної аудиторської служби України №103 від 16.04.2021 року відповідно до частини 2 статті 8 ЗУ «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську служби України було вирішено розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку, що додається. Так у додатку до зазначеного наказу під номер №3 вказано процедуру закупівлі №UА-2020-09-11-002859-а від 11.09.2020 року (т. 1 а.с. 170, 171-176).

Матеріалами справи підтверджено, що в період з 20.04.2021 року по 13.05.2021 року фахівцями Державної аудиторської служби України було проведено моніторинг, за результатами якого складено висновок «Про результати моніторингу закупівлі» від 18.05.2021 року №UА-2020-09-11-002859-а (т. 1 а.с. 126-130).

У констатуючій частині вказаного висновку зазначено, що:

- замовник у пункті 3.3.1 розділу 6 тендерної документації установив вимогу щодо формування договірної ціни та передбачив, що договірна ціна з розрахунками надається у паперовому вигляді, а також обов`язково на будь-якому електронному носії, протягом п`яти днів з дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір, з супроводжувальним листом на фірмовому бланку (у разі наявності) із вихідними реквізитами (дата, номер). Таким чином, Замовник установив у тендерній документації вимогу щодо надання договірної ціни з розрахунками у паперовому вигляді, чим порушив вимоги частини восьмої статті 12 Закону;

- у пункті 3.2. розділу III додатку №3 до тендерної документації Замовник установив вимогу щодо наявності в учасника власної чи залученої випробувальної лабораторії для проведення вхідного та операційного контролю, яка спроможна виконувати контроль якості будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, які необхідні для виконання робіт та передбачив, що для документального підтвердження наявності вимірювальної (-их) лабораторії (-й) учасник повинен надати, зокрема, документ (-ти) про відповідність лабораторії вимогам чинного законодавства України (свідоцтво, рішення тощо про атестацію (сертифікацію) тощо або копію свідоцтва про відповідність системи керування вимірюваннями вимогам ДСТУ ISO 10012:2005) з додатком, де вказано галузь атестації (сертифікації) тощо, що видане компетентним органом та дійсне (чинне) на дату його подання учасником. Так, у технічному завданні Замовника міститься інформація про виконання робіт за предметом закупівлі, зокрема, будівельними матеріалами, такими як, сумішами цементно-піщаними та цементнобетонними (відповідно до ДСТУ 8858:2019) (додаток № 4 до тендерної документації). Слід зазначити, що стандарт ДСТУ 8858:2019 «Суміші цементобетонні дорожні та цементобетон дорожній. Технічні умови», затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 07.06.2019 року №144 (далі - ДСТУ 8858:2019) поширюється на суміші цементобетонні дорожні й цементобетон дорожній, які застосовують для будівництва покриттів та основ автомобільних доріг, зокрема, загального користування та установлює технічні вимоги до сумішей цементобетонних і цементобетону дорожніх, матеріалів для їхнього приготування, правил приймання і методів контролювання якості. Зазначений стандарт ДСТУ 8858:2019 прийнятий з наданням чинності з 01.07.2020 року. При цьому учасники ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь» у складі своїх тендерних пропозицій надали сертифікат визначення спроможності проведення вимірювань від 12.03.2020 року №РН-008/2020 та свідоцтво про відповідність системи вимірювання вимогам ДСТУ ISO 10012:2005 відповідно, які не містять відомостей про спроможність лабораторії проводити вимірювання контролю якості виробництва цементно-піщаної та цементнобетонної сумішей (в тому числі і матеріалів для їхнього приготування) відповідно до установлених ДСТУ 8858:2019 вимог, правил та методів контролю якості, чим не дотримали вимог пункту 3.2. розділу III додатку №3 до тендерної документації.

Однак, на порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону позивач не відхилив тендерні пропозиції ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь», як таких, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасників відповідно до законодавства та допустив їх до оцінки. Відповідно до пункту 3 частини другої статті 32 Закону тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з цим Законом.

З огляду на зазначене Державною аудиторською службою України зроблено висновок про порушення позивачем вимог частини восьмої статті 12 Закону, та абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону.

Також відповідачем було зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання договору підряду №2Б від 25.02.2021 року з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, 25.05.2021 року позивачем були наданні заперечення на висновок Державної аудиторської служби України за результатами моніторингу закупівлі №UА-2020-09-11-002859-а (т. 1 а.с. 20-21).

01.06.2021 року позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом у справі №420/9192/21.

Заслухавши пояснення, доводи та заперечення сторін, дослідивши заяви по суті справи та інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд доходить висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні».

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 2 ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі".

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 року №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015 року, утворено Державну аудиторську службу України, як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Пунктом 7 Положення №43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), пунктом 11 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Відповідно до частини 2-5 статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Таким чином, висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, можливість оскарження якого у судовому порядку прямо передбачена положеннями Закону України «Про публічні закупівлі».

В розумінні пунктів 31 та 32 частини першої статті 1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель. Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.

У тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14)кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, встановленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.

За результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції.

У разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, встановленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника (ч. 15 ст. 29 Закону №922-VIII).

Відповідно до статті 31 Закону №922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

є такою, строк дії якої закінчився.

Так як було зазначено відповідачем у висновку, позивачем при поданні інформації під час проведення процедури закупівлі було порушення вимоги частини восьмої статті 12 Закону №922-VIII, а саме встановлено у тендерній документації вимогу щодо надання договірної ціни з розрахунками у паперовому вигляді.

Як встановлено судом, позивач у пункті 3.3.1 розділу 6 Тендерної документації зазначив, що розрахунок договірної ціни з розрахунками надається Замовнику у паперовому вигляді, а також обов`язково на будь-якому електронному носії, протягом п`яти днів з дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір, з супроводжувальним листом на фірмовому бланку (у разі наявності) із вихідними реквізитами (дата, номер). Розрахунок договірної ціни здійснюється Переможцем у програмних комплексах, рекомендованих Мінрегіоном, в якому враховані останні зміни в галузевих стандартах з ціноутворення та який сумісний з програмним комплексом «Будівельні технології-кошторис» та не призводить до викривлення вхідних даних, що вводяться.

Частиною 8 статті 12 Закону №922-VIII передбачено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Частина 4 статті 22 Закону №922-VІІІ передбачає заборону включення до тендерної документації вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Відповідно до статті 26 Закону тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Тобто, тендерна документація, крім інформації, передбаченої частиною 2 статті 22 Закону №922-VІІІ, може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. При цьому, з урахуванням положень частин 3 і 4 статті 22 Закону №922-VІІІ інша, ніж у частині 2 цієї статті, інформація, право на включення якої до тендерної документації надане замовнику, повинна відповідати таким критеріям: її наявність повинна бути передбачена законодавством, а її надання не повинне обмежувати конкуренцію та призводити до дискримінації учасників.

За визначенням пункту 18 статті 1 Закону №922-VІІІ переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.

Відтак, вимога щодо надання в паперовому вигляді розрахунків договірної ціни, адресована переможцю торгів і стосується ціни предмету закупівлі, визнаної електронною системою закупівель за результатами аукціону найкращою.

Водночас, вимоги щодо надання переможцем розрахунків договірної ціни в паперовому вигляді, не стосуються інших учасників, тендерні пропозиції яких відхилені.

Зважаючи на це, надання переможцем торгів в паперовому вигляді зазначеної інформації не обмежує конкуренцію та не призводить до дискримінації учасників, оскільки стосується правовідносин щодо укладання договору закупівлі, які виникають після завершення процедури закупівлі.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 1 статті 26 Закону №922-VІІІ тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, встановлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Згідно з частинами 2 і 8 статті 26 Закону №922-VІІІ кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Учасник процедури закупівлі має право внести зміни до своєї тендерної пропозиції або відкликати її до закінчення кінцевого строку її подання без втрати свого забезпечення тендерної пропозиції. Такі зміни або заява про відкликання тендерної пропозиції враховуються, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Отже, Законом №922-VІІІ не передбачене надання в електронному вигляді через електронну систему закупівель після закінчення терміну подання тендерних пропозицій будь-якої інформації, яка стосується предмету закупівлі, у тому числі розрахунків, які обґрунтовують ціну, запропоновану учасником закупівлі під час процедури.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 638 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Пунктами 2 і 3 статті 180 Господарського кодексу України (далі -ГК України) визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

В силу частини четвертої статті 41 Закону №922-VІІІ умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися, зокрема, від пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

За змістом пункту 6.2.4 ДСТУ БД. 1.1-1:2013 ціна пропозиції переможця торгів є договірною ціною на об`єкт виконання робіт та погоджується із замовником. При погодженні договірної ціни замовник, розглядаючи її складові, перевіряє ціни на матеріально-технічні ресурси, які повинні прийматися за відповідними обґрунтованими (як правило, найменшими при всіх рівних характеристиках) цінами на відповідні ресурси. Після погодження договірної ціни укладається договір підряду на виконання робіт. Таким чином, договірна ціна підтверджує запропоновану учасником процедури закупівлі ціну та є невід`ємною частиною договору, який укладається з переможцем закупівлі.

Статтею 30 Закону №922-VІІІ, яка регулює порядок проведення електронного аукціону, не передбачене надання учасником одночасно з пониженням ціни предмета закупівлі в електронній формі розрахунків та інших документів, які підтверджують її складові, необхідні для перевірки замовником під час укладання договору про закупівлю.

Оскільки договір про закупівлю укладається в письмовій формі, то, відповідно, і договірна ціна та розрахунки, які її обґрунтовують, як невід`ємна частина договору, також повинні надаватись переможцем закупівлі в паперовій формі.

Відтак, на думку суду, умова замовника щодо надання переможцем торгів договірної ціни та розрахунків, які її підтверджують у письмовій формі, не суперечить статті 22 Закону №922-VІІІ та не порушує приписи ч. 8 статті 12 Закону №922-VІІІ.

Разом з тим, судом встановлено, що на стадії подання тендерних пропозицій позивач не вимагав від учасників надання ними будь-яких документів у паперовому вигляді, тоді як документи, подані після кінцевого строку подання пропозицій, не можуть вважатись документами тендерної пропозиції учасника. Зважаючи на це, застосування відповідачем під час моніторингу закупівлі ч. 8 статті 12 Закону №922 для оцінки тендерної документації позивача є безпідставним.

За таких обставин, суд відхиляє доводи відповідача в частині порушення позивачем приписів ч. 8 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо зауваження відповідача, що позивач, на порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 цього ж Закону, не відхилив тендерні пропозиції ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь», як таких, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасників відповідно до законодавства та допустив їх до оцінки, суд зазначає наступне.

Так як вбачається з матеріалів адміністративної справи, Службою автомобільних доріг в Одеській області у пункті 3.2 розділу III додатку №3 до тендерної документації було зазначено, що для документального підтвердження наявності вимірювальної (-их) лабораторії (-й) учасник повинен надати документ (-ти) про відповідність лабораторії вимогам чинного законодавства України (свідоцтво, рішення тощо про атестацію (сертифікацію) тощо або копію свідоцтва про відповідність системи керування вимірюваннями вимогам ДСТУ ІSО 10012:2005) з додатком, де вказано галузь атестації (сертифікації) тощо, що видане компетентним органом та дійсне (чинне) на дату його подання учасником.

При цьому у технічному завданні замовника міститься інформація про виконання робіт за предметом закупівлі, зокрема, будівельними матеріалами, такими як, сумішами цементно-піщаними та цементнобетонними (відповідно до ДСТУ 8858:2019) (додаток № 4 до тендерної документації).

Відповідачем у оскаржуваному висновку було зазначено, що учасники ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь» у складі своїх тендерних пропозицій не надали позивачу документів, які містять відомості про спроможність їх лабораторії проводити вимірювання контролю якості виробництва цементно-піщаних та цементнобетонних сумішей (в тому числі і матеріалів для їхнього приготування) відповідно до установлених ДСТУ 8858:2019 вимог, правил та методів контролю якості.

Як було зазначено з даного приводу представником позивача у судовому засіданні та не заперечується відповідачем, учасниками процедури закупівлі, зокрема ТОВ «Автомагістраль-Південь» та ТОВ «РДС» надавались у складі своїх тендерних пропозицій чинні свідоцтва про відповідність системи керування вимірюваннями вимогам ДСТУ ISO 10012:2005, чим виконано вимоги тендерної документації. Також учасниками були надані гарантійні листи про те, що під час виконання робіт (надання послуг) вимірювальні лабораторії будуть виконувати контроль якості будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, які необхідні для виконання робіт.

При цьому суд вважає слушним посилання позивача, що ДСТУ 8858:2019 «Суміші цементобетонні дорожні та цементобетон дорожній», які були зазначені позивачем у технічному завданні, відповідно до п. 1.3 містять посилання, що вони установлюють технічні вимоги саме до сумішей цементобетоних і цементобетону дорожніх, матеріалів для їхнього приготування, правил приймання і методів контролювання якості. Так, розділом 10 ДСТУ 8858:2019 встановлено вимоги, яким повинні відповідати матеріали та методи таких досліджень згідно ДСТУ Б В.2.7-114 (визначення марки, рухомість суміші, її розшаровуваність), ДСТУ Б В.2.7-224 (Клас міцності стиск та на розтяг), ДСТУ Б В.2.7-170 (Водопоглинення), ДСТУ Б В.2.7-47, ДСТУ Б В.2.7-49 (морозостійкість), ДСТУ Б В.2.7-212 (стираність). Водночас вказаний ДСТУ не регламентує вимог до лабораторії, галузі її атестації, кваліфікаційних вимог до персоналу, наявності необхідного обладнання.

Разом з тим, відповідачем не було надано до суду жодних доказів того, що лабораторії ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь», на які учасниками тендеру були надані свідоцтва про відповідність системи керування вимірюваннями вимогам ДСТУ ISO 10012:2005, не мали можливості проводити випробування матеріалів на відповідність вимогам, визначеним розділом 10 ДСТУ 8858:2019.

За таких умов Державною аудиторською службо України не було доведено порушення позивачем вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону та необхідності відхилення тендерних пропозицій ТОВ «Ростдорстрой» та ТОВ «Автомагістраль-Південь», як таких, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасників.

Також судом встановлено, що у зв`язку із виявленням порушень під час спірного моніторингу, на підставі статей 2 та 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні відповідачем у п.3 Висновку було зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, а саме шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Надаючи правову оцінку наведеним вище положенням, суд виходить з наступного.

Так, такий захід реагування у вигляді зобов`язання розірвати укладений договір, що на час розгляду справи виконаний в певному обсязі, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу вчинення корупційних дій або зловживань. Однак, зауваження Держаудитслужби зводиться до невідповідності пропозиції одного з учасників вимогам тендерної документації, що носить формальний характер, так як воно не пов`язане із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

При цьому судом мають враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, що виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг (користувачів автомобільної дороги) і публічними інтересами.

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачено права органу державного фінансового контролю, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Проте ні вказаним Законом, ні іншим нормативно-правовим актом безпосередньо не встановлено право органів фінансового контролю вимагати розірвання договорів.

Крім того, відповідно до ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Суд зазначає, що у висновку про результати моніторингу закупівлі взагалі не йде мова про неефективне, незаконне, нецільове тощо використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою Держаудитслужби про розірвання укладеного за результатами публічної закупівлі договору. Фактично необхідність таких суттєвих наслідків відповідач пов`язує із оформленням документів одним з учасників, який є переможцем торгів.

З огляду на такі обставини суд вважає, що зобов`язання відповідача щодо усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель у даному випадку є непропорційним.

Критерій "пропорційності" передбачає, що втручання у право власності розглядатиметься як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідного балансу не буде дотримано, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар". При цьому, з питань оцінки "пропорційності" ЄСПЛ, як і з питань наявності "суспільного", "публічного" інтересу, визнає за державою досить широку "сферу розсуду", за винятком випадків, коли такий "розсуд" не ґрунтується на розумних підставах.

Таким чином, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків в оформленні тендерної документації у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, зокрема шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів позивача, третьої особи та матиме для них негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 січня 2021 року по справі №120/1297/20-а.

Разом з цим, суд погоджується з доводами позивача, що виявлене в ході моніторингу порушення не обмежило інших учасників закупівлі в оцінці об`єктивного та неупередженого визначення переможця та можливості реалізувати своє право на оскарження процедури закупівлі, оскільки 26.02.2021 року Службою автомобільних доріг в Одеській області в системі PROZORRO опубліковано копію договору від 25.02.2021 року №2Б, укладеного ним з товариством з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой.»

До суду протягом часу розгляду справи не було надано відомостей щодо наявності судових справ з приводу оскарження процедури закупівлі №UА-2020-09-11-002859-а.

За таких обставин суд доходить висновку про наявність підстав для визнання висновку Державної аудиторської служби України за результатами моніторингу закупівлі від 18.05.2021 року №UА-2020-09-11-002859-а протиправним, оскільки виявлені під час моніторингу порушення не знайшли своє підтвердження під час розгляду справи, не вплинули на проведення процедури торгів та не призвели до негативних наслідків, що можна було б кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни.

Також суд враховує, що перевірку проведено майже через 2 місяці після укладання договору з переможцем торгів, проте в оскаржуваному висновку відсутні будь-які зауваження щодо його правомірності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, виходячи з системного аналізу норм чинного законодавства, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Служби автомобільних доріг в Одеській області про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі від 18.05.2021 року №UА-2020-09-11-002859-а.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем до позовної заяви було додано квитанцію про сплату судового збору від 31.05.2021 року про сплату судового збору за подання адміністративного позову у сумі 2270,00 грн.

На підставі вищезазначеного, враховуючи наявність підстав для задоволення позовних вимог Служби автомобільних доріг в Одеській області, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача суму сплаченого ним судового збору з Державної аудиторської служби України за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 6-11, 12, 72-80, 192-194, 241-246, 251, 255, 257, 293-295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ :

Адміністративний позов Служби автомобільних доріг в Одеській області (65031, м.Одеса, вул. Михайла Грушевського, 49) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой» (65009, м. Одеса, вул. Генуезька, 1-А) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України за результатами моніторингу закупівлі від 18.05.2021 року №UА-2020-09-11-002859-а.

Стягнути з Державної аудиторської служби України () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Служби автомобільних доріг в Одеській області () суму сплаченого позивачем судового збору за подання адміністративного позову у розмірі 2 270,00 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, встановлені статтями 293, 295 та пп.15.5 п.15 ч.1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний суддею 30 грудня 2021 року.

Суддя Білостоцький О.В.