Справа № 335/13741/21
Суддя: Алєксєєнко А. Б.
Дата ухвалення: 2022-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

про залишення позовної заяви без руху
04 січня 2022 року м.Запоріжжя
Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Алєксєєнко А.Б., ознайомившись із матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону 2 роти Управління патрульної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції Пермякова Максима Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -
31 грудня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до інспектора 1 батальйону 2 роти Управління патрульної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції Пермякова Максима Олександровича у якому просить визнати незаконними дії поліцейського роти №3 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції Сологуб Олесі Вадимівни щодо винесення постанови серії ЕАВ № 114730 від 13 травня 2019 року та скасувати постанову серії ЕАО №4679691 від 24 серпня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.122 КУпАП.
Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суддя доходить висновків, що зазначену заяву подано без додержання вимог, передбачених КАС України.
У статті 160 КАС України викладені вимоги, яким повинна відповідати позовна заява, а статтею 161 КАС України визначено документи, що додаються до позовної заяви.
Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмету спору та їх обґрунтування.
Так, відповідно до п.п. 4, 5, 8, 9 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.
Відповідно до ч.7 ст.161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.
Так у позовній заяві ОСОБА_1 просить визнати незаконними дії поліцейського роти №3 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції Сологуб Олесі Вадимівни щодо винесення постанови серії ЕАВ № 114730 від 13 травня 2019 року проте, у позовній заяві не зазначено обґрунтування цієї вимоги та не зазначено яким чином оскаржувані дії порушують права позивача, а також не додано копію постанови серії ЕАВ № 114730 від 13 травня 2019 року або клопотання про її витребування.
Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
При зверненні до суду позивачем до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Розмір судового збору за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 270 гривні.
Отже, позивач має сплатити судовий збір за даним позовом у розмірі 454 гривні та надати суду оригінал відповідного платіжного документу.
Крім того, відповідно до ч.2 ст.286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).
Позивач оскаржує постанову винесену інспектором 1 батальйону 2 роти УПП в Запорізькій області лейтенантом поліції Пермяковим Максимом Олександровичем серії ЕАО № 4679691 від 24 серпня 2021 року та зазначає, що про існування вказаної постанови дізнався лише 21 грудня 2021 року з повідомлення державного виконавця Вознесенівського відділ державної виконавчої служби Манделюк Д.П., який надав йому копію постанови для ознайомлення.
Разом з цим, клопотання про поновлення пропущеного строку з наданням доказів на підтвердження отримання ОСОБА_1 копії оскаржуваної постанови саме 21 грудня 2021 року суду не надано. Роздруківка з Viber не може бути доказом отримання позивачем оскаржуваної постанови від державного виконавця, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження того, що номер з якого йому було надіслано копію оскаржуваної постанови належить державному виконавця. Крім того, суд звертає увагу на те, що у п.8 оскаржуваної постанови де зазначається про роз`яснення прав та строку оскарження постанови міститься відмітка про те, що ОСОБА_1 відмовився від підпису. У п.9 оскаржуваної постанови де зазначається про отримання копії постанови, відсутня будь-яка інформація, оскільки копія оскаржуваної постанови виготовлена таким чином, що унеможливлює це встановити.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
Як вбачається з позовної заяви позивач не згоден із постановою серії ЕАО № 4679691 від 24 серпня 2021 року, яку винесено інспектором 1 батальйону 2 роти УПП в Запорізькій області лейтенантом поліції Пермяковим Максимом Олександровичем, тобто суб`єктом владних повноважень та зазначає його у якості відповідача по справі.
Разом з цим, суд звертає увагу позивача на те, що п. 5 ч. 1 ст. 213 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі за текстом - КУпАП) передбачено, що органи Національної поліції уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, в тому числі, відповідно до ст. 222 КУпАП, справи про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою ст. 122 КУпАП.
Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.
Уповноваженими працівниками підрозділів Національної поліції штраф може стягуватися на місці вчинення адміністративного правопорушення незалежно від розміру виключно за допомогою безготівкових платіжних пристроїв.
З системного аналізу вказаних норм випливає, що розгляд справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч.1 ст.122 КУпАП, відноситься до компетенції органів Національної поліції. Працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів.
Отже, відповідні працівники органів поліції не можуть виступати самостійними відповідачами у таких справах, оскільки належним відповідачем є відповідний орган, на який законом покладено обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч.1 ст. 122 КУпАП.
Аналогічна правова позиція у подібних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 у справі № 724/716/16-а.
Право на звернення в суд не є абсолютним і на цьому неодноразово зауважував Європейський суд з прав людини, оскільки певна визначена процедура звернення за захистом свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права повинна бути передбачена нормами національного законодавства. За таких обставин кожна особа, звертаючись до суду із позовом, повинна дотримуватися порядку (рішення «Голдер проти Великої Британії» від 21.12.1975 року).
При цьому, зазначене не свідчить про занадто формальне ставлення до передбачених законом вимог та в жодному разі не робить суд недоступним для ОСОБА_1 , який потребує судового захисту, не є перешкодою йому в доступі до правосуддя, оскільки останній в контексті п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений законом. Процесуальні дії судді чітко врегульовані нормами КАСУ, які повинні правильно розумітися сторонами і застосовуватися, починаючи з моменту пред`явлення позову до суду.
Згідно ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зважаючи на зазначені недоліки позовної заяви її необхідно залишити без руху, а позивачу - надати строк для їх усунення, а саме: надання уточнення позовної заяви із зазначенням уточнених позовних вимог, повних даних сторін та інших учасників справи, надання документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 454 грн. або документу, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору, клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду із наданням відповідних доказів поважності причин пропуску строку.
Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя, -
Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора 1 батальйону 2 роти Управління патрульної поліції в Запорізькій області лейтенанта поліції Пермякова Максима Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.
Надати позивачу строк десять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині цієї ухвали.
Роз`яснити позивачу положення ч.ч.3, 4 ст. 169 КАС України про те, що, якщо позивач усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.Б. Алєксєєнко