Справа № 640/20558/21
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2021-12-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 грудня 2021 року м. Київ № 640/20558/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Гарника К.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд»

до Головного управління ДПС у м. Києві

про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування рішень й вимог про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (далі по тексту - КО «Київзеленбуд», позивач), адреса: 04053, місто Київ, вулиця Кудрявська, будинок 23 до Головного управління ДПС у м. Києві (далі по тексту - відповідач), адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, в якій позивач просить

- визнати протиправною відмову Головного управління ДПС у м. Києві в наданні довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві надати Київському комунальному об`єднанню зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» довідку встановленого зразка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи;

- визнати протиправними та скасувати рішення № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07 квітня 2020 року та вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ю-59136-10 від 13 липня 2020 року;

- визнати протиправними та скасувати рішення № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 15 червня 2020 року та вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ю-70480-10 від 10 серпня 2020 року;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві зняти платника єдиного внеску Міський декоративний розсадник «Теремки» комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд» з обліку, внести відповідні записи до реєстру страхувальників із зазначенням дати та підстави зняття з обліку та закрити інтегровану картку платника єдиного внеску;

- зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві зняти платника єдиного внеску Службу експлуатації жилого будинку - гуртожитку комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд» з обліку, внести відповідні записи до реєстру страхувальників із зазначенням дати та підстави зняття з обліку та закрити інтегровану картку платника єдиного внеску.

Підставами позову вказано порушення суб`єктом владних повноважень прав позивача внаслідок прийняття оскаржуваних рішень та вимог, а також відмови у видачі довідки про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 липня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження. Відповідною ухвалою витребувано від Головного управління ДПС у м. Києві належним чином засвідчені копії документів, що стали підставою для прийняття оскаржуваних рішень № від 07 квітня 2020 року, № від 15 червня 2020 року, вимог про сплату боргу (недоїмки) №Ю-59136-10 від 13 липня 2020 року та №Ю-70480-10 від 10 серпня 2020 року та зобов`язати останнього у п`ятнадцятиденний термін з дня отримання копії даної ухвали, подати їх через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва (01051, місто Київ, вулиця Петра Болбочана, будинок 8, корпус 1, головуючий суддя Гарник К.Ю.).

На виконання вимог ухвали суду відповідачем 21 листопада 2021 року подано до суду відзив на позовну заяву відповідно до змісту якого податковий орган щодо задоволення позовних вимог заперечує, з підстав безпідставності доводів викладених у позовній заяві.

Контролюючий орган у письмовому відзиві на позов посилався на необґрунтованість позовних вимог, оскільки контролюючий орган реалізував свої повноваження на підставі та у межах визначених чинним законодавством.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 вересня 2021 року витребувано від Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації (01054, місто Київ, вулиця Богдана Хмельницького, будинок 24) належним чином засвідчені копії наступних документів:

- реєстраційної справи КО «Київзеленбуд» ();

- реєстраційної справи Служби експлуатації жилого будинку - гуртожитку (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу КО «Київзеленбуд» 26188159);

- реєстраційної справи Міського декоративного розсадника «Теремки» (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу КО «Київзеленбуд» 16400285);

- реєстраційної картки КО «Київзеленбуд» ();

- реєстраційної картки Служби експлуатації жилого будинку - гуртожитку (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу КО «Київзеленбуд» 26118159);

- реєстраційної картки Міського декоративного розсадника «Теремки» (код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу КО «Київзеленбуд» 16400285);

- даних про направлення відомостей про державну реєстрацію припинення (закриття) зазначених вище відокремлених підрозділів контролюючим органом;

- відомостей про державну реєстрацію припинення (закриття) вказаних відокремлених підрозділів;

- документів, на підставі яких здійснено наступні записи: від 25 квітня 2017 року №1011705 та від 01 лютого 2017 року №80011705.

Зобов`язано Шевченківську районну в м. Києві державну адміністрацію подати через канцелярію Окружного адміністративного суду місті Києва (01051, місто Київ, вулиця Болбочана Петра, 1, корпус 1) в строк до 30 вересня 2021 року докази, зазначені в пункті 1 резолютивної частини цієї ухвали суду.

30 вересня 2021 року Шевченківською районною в м. Києві державною адміністрацією надано копії документів реєстраційної справи № 011705 КО «Київзеленбуд».

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва виходить з наступного.

26 березня 2021 року адвокатом Матросовим Денисом Генадійовичем, в інтересах Київського комунального об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» було направлено до Головного управління ДПС у м. Києві адвокатський запит б/д б/н (вх. ГУ ДПС у м. Києві від 26 березня 2021 року № 38802/6 для витребування інформації про наявну заборгованість Міського декоративного розсаднику «Теремки» (код платника 16400285) та Служби експлуатації житлового будинку-гуртожитку (код платника 26188159).

26 березня 2021 року Головне управління ДПС у м. Києві листом № 333515/6/26-15-13-07-17 повідомлено, що, засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу, в автоматичному режимі сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 13 липня 2020 року № Ю-59136-10 та направлено Службі експлуатації жилого будинку-гуртожитку (), та в автоматичному режимі сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 10 серпня 2020 року № 10-70480-10 та направлено Міському декоративному розсаднику «Теремки» (). Згідно з даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу, у Міського декоративного розсадника «Теремки» наявна штрафна санкція та пеня за несплату (неперерахування) єдиного внеску, яка була застосована 15 червня 2020 року за № та направлена поштовим відправленням з повідомленням про вручення.

Відповідачем надано належним чином завірені копії вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 13 липня 2020 року № 10-59136-10 з доказами направлення, вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 10 серпня 2020 року № Ю-70480-10 з доказами направлення, Рішення про застосування фінансових санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску та розрахунок штрафної санкції від 15 червня 2020 року № , Рішення про застосування штрафних санкцій та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску та розрахунок штрафної санкції від 07 квітня 2020 року № та повідомлення про вручення поштового відправлення.

Додатково повідомлено, що згідно з даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу, станом на 29 березня 2021 року, у Служби експлуатації жилого будинку-гуртожитку обліковується заборгованість зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 5293,15 грн, у Міського декоративного розсадника «Теремки» обліковується заборгованість зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 286487,06 гривень.

В червні 2021 року Київським комунальним об`єднанням зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» було подано заяву про надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи до Головного управління ДПС у м. Києві.

Відповідно до відмови в наданні довідки про відсутність заборгованості і платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи під 15 червня 2021 року №196619 Головне управління ДПС у м. Києві, повідомило, що за результатами розгляду заяви від 14 червня 2021 року № про надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справляння яких покладено на контролюючі органи, встановлено, що платник Київське комунальне об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (податковий номер 03362123) станом на 15 червня 2021 року має заборгованість.

Вважаючи оскаржувані рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, вимогу про сплату боргу (недоїмик), та відмовуу наданні довідки про відсутність заборгованості з платежів. Контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи протиправними та необґрунтованими, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку встановлені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (надалі - Закон № 2464).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону № 2464 єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Платниками єдиного внеску є роботодавці - підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами (п. 1 ч. 1 ст. 4 Закону № 2464).

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 14 Закону № 2464 контроль за дотриманням платниками єдиного внеску вимог цього Закону здійснюють органи доходів і зборів.

Частиною 1 ст. 5 Закону № 2464 встановлено, що облік осіб, зазначених у пунктах 1, 4, 5 та 51 частини першої статті 4 цього Закону, ведеться в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування, а щодо застрахованих осіб, які є учасниками накопичувальної системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування - з національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах трудових відносин, соціального захисту населення, та Пенсійним фондом.

Порядок обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування був затверджений наказом Міністерства фінансів України № 1162 від 24.11.2014 (надалі - Порядок № 1162).

Пунктом 1 розділу VI Порядку № 1162 передбачено, що контролюючими органами є відповідні державні податкові інспекції у районах, містах (крім м. Києва), районах у містах, об`єднані державні податкові інспекції (далі - ДПІ) та головні управління ДФС в областях, м. Києві, Офіс великих платників податків ДФС (далі - ГУ).

Отже з наведеного вбачається, що податкові органи наділенні повноваженнями здійснювати контроль за дотриманням платниками вимог законодавства щодо обчислення та сплати єдиного внеску.

В свою чергу Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затверджена наказом Міністерства фінансів України № 449 від 20 квітня 2015 року (надалі - Інструкція № 449).

Вказана Інструкція визначає процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів.

Пунктом 1 Розділу IV Інструкції № 449 встановлено, що:

1) єдиний внесок нараховується на суми, визначені базою для нарахування єдиного внеску, які не зменшені на суму відрахувань податків, інших обов`язкових платежів, що відповідно до Закону сплачуються із зазначених сум або за договорами позики, придбання товарів та виплат на інші цілі за дорученням отримувача;

2) єдиний внесок нараховується на суми, визначені базою для нарахування єдиного внеску, незалежно від джерел їх фінансування, форми, порядку, місця виплати та використання, а також від того, чи виплачені такі суми фактично після їх нарахування до сплати;

3) єдиний внесок обчислюється виключно у національній валюті, в тому числі з виплат (доходу), що здійснюються в натуральній формі.

Обчислення єдиного внеску із сум, виражених в іноземній валюті (крім випадків сплати єдиного внеску в іноземній валюті згідно з договорами про добровільну участь у системі загальнообов`язкового державного соціального страхування (далі - договір про добровільну участь) особами, які працюють або постійно проживають за межами України, зазначеними в абзаці третьому підпункту 3 пункту 1 розділу V цієї Інструкції), здійснюється шляхом перерахування зазначених сум у національну валюту України за офіційним курсом національної валюти до іноземної валюти, встановленим Національним банком України на день обчислення єдиного внеску;

4) обчислення єдиного внеску за минулі періоди здійснюється, виходячи з розміру єдиного внеску, що діяв на день нарахування (обчислення, визначення) заробітної плати (доходу), на яку нараховується єдиний внесок;

5) при обчисленні єдиного внеску платниками, зазначеними в підпункті 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, за осіб, зазначених в абзацах третьому, п`ятому - сьомому підпункту 2 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, що здійснюється за рахунок коштів державного бюджету в порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 02 березня 2011 року № 178 «Про затвердження Порядку нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за деякі категорії застрахованих осіб», у розмірі не менше мінімального страхового внеску за кожну особу за минулі періоди застосовується розмір єдиного внеску, що діяв у місяці, за який нараховується єдиний внесок.

Сплата єдиного внеску здійснюється за місцем обліку такого платника в національній валюті шляхом внесення відповідних сум єдиного внеску на відповідні рахунки органів доходів і зборів, відкриті в органах Державної казначейської служби України (далі - органи Казначейства), для його зарахування, крім єдиного внеску, який сплачується в іноземній валюті громадянами України, які працюють або постійно проживають за межами України, відповідно до договорів про добровільну участь (п.п. 1 п. 2 Розділу IV Інструкції № 449).

Згідно із п.п. 1, 2 Розділу VI Інструкції № 449 до платників, які не виконали визначені Законом обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, застосовуються заходи впливу та стягнення.

У разі виявлення платником своєчасно не нарахованих сум єдиного внеску такі платники зобов`язані самостійно обчислити ці внески, відобразити у звітності, що подається платником до органів доходів і зборів, та сплатити їх. До такого платника застосовуються штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

У разі виявлення органом доходів і зборів своєчасно не нарахованих та/або не сплачених платником сум єдиного внеску такий орган доходів і зборів обчислює суми єдиного внеску, що зазначаються у вимозі про сплату боргу (недоїмки), та застосовує до такого платника штрафні санкції в порядку і розмірах, визначених розділом VII цієї Інструкції.

Сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена в строки, встановлені Законом, обчислена органами доходів і зборів у випадках, передбачених Законом, є недоїмкою.

Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Як встановлено п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону № 2464 орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

На суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу (п. 10 ч. 11 ст. 25 Закону № 2464).

Відповідно до п. 1 Розділу VII Інструкції № 449 за порушення норм законодавства про єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до платників, на яких згідно із Законом покладено обов`язок нараховувати, обчислювати та сплачувати єдиний внесок, застосовуються фінансові санкції (штрафи та пеня) відповідно до Закону.

Підпунктом 2 пункту 2 Розділу VII Інструкції № 449 встановлено, що за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення у період до 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 10 відсотків своєчасно не сплачених сум.

За несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на платників, які допустили зазначене порушення, починаючи з 01 січня 2015 року, накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

При цьому складається рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску за формою згідно з додатком 12 до цієї Інструкції.

Таким чином з наведеного вбачається, що до платників, які не виконали обов`язки щодо нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, орган доходів і зборів застосовує штрафні санкції у вигляді штрафу (10% або 20% своєчасно не сплачених сум) та пеню (0,1% від суми недоплати за кожний день прострочення платежу).

Наказом Київської міської державної адміністрації № 03 від 19 січня 2017 року «Про реорганізацію відокремлених структурних підрозділів Міського декоративного розсадника «Теремки», Міської станції захисту зелених насаджень та Служби експлуатації жилого будинку-гуртожитку КО «Київзеленбуд» відповідно до вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців» прийнято рішення:

припинити шляхом реорганізації відокремлений структурний підрозділ Міський декоративний розсадник «Теремки» (далі - МДР «Теремки») комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд», приєднавши як структурний підрозділ;

Запис про припинення юридичної особи МДР «Теремки» (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 16400285) внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01 лютого 2017 року, номер запису 8011705.

Таким чином, МДР «Теремки» було реорганізовано шляхом включення до КО «Київзеленбуд», як відокремлений структурний підрозділ без статусу юридичної особи.

Крім того, наказом Київської міської державної адміністрації № 03 від 19 січня 2017 року «Про реорганізацію відокремлених структурних підрозділів Міського декоративного розсадника «Теремки», Міської станції захисту зелених насаджень та Служби експлуатації жилого будинку-гуртожитку КО «Київзеленбуд» відповідно до вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців» прийнято рішення:

припинити шляхом ліквідації відокремлений структурний підрозділ Службу експлуатації жилого будинку-гуртожитку Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (далі - Служба експлуатації).

Запис про припинення юридичної особи Служба експлуатації (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу: 26188159) внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 01 лютого 2017 року, номер запису 8011705.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ЦК України (в редакції станом на січень 2016 року) юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Суб`єкт господарювання - господарська організація, яка може бути утворена за рішенням власника (власників) майна або уповноваженого ним (ними) органу, а у випадках, спеціально передбачених законодавством, також за рішенням інших органів, організацій і фізичних осіб шляхом заснування нової господарської організації, злиття, приєднання, виділу, поділу, перетворення діючої (діючих) господарської організації (господарських організацій) з додержанням вимог законодавства (ч. 1 ст. 56 ГК України).

Статтею 105 ЦК України встановлено, що учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, зобов`язані протягом трьох робочих днів з дати прийняття рішення письмово повідомити орган, що здійснює державну реєстрацію.

Учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

Виконання функцій комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) може бути покладено на орган управління юридичної особи.

До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється, не може становити менше двох і більше шести місяців з дня оприлюднення повідомлення про рішення щодо припинення юридичної особи.

Кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

Злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади (ч. 1 ст. 106 ЦК України).

Згідно із ч.ч. 1-4 ст. 107 ЦК України кредитор може вимагати від юридичної особи, що припиняється, виконання зобов`язань якої не забезпечено, припинення або дострокового виконання зобов`язання, або забезпечення виконання зобов`язання, крім випадків, передбачених законом.

Після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.

Порушення положень частин другої та третьої цієї статті є підставою для відмови у внесенні до єдиного державного реєстру запису про припинення юридичної особи та державній реєстрації створюваних юридичних осіб - правонаступників.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що вимоги кредиторів повинні бути виражені у письмовій формі. Протягом не менше ніж два місяці з моменту розміщення повідомлення про припинення юридичної особи, комісія з припинення юридичної особи розглядає подані до неї вимоги кредиторів. Вона має право задовольняти чи відхиляти заявлені вимоги. За результатами своєї діяльності комісія складає передавальній акт (у разі злиття, приєднання, перетворення), або розподільчий баланс (у разі поділу). Вказані документи мають обов`язково містити положення про правонаступництво, щодо всіх зобов`язань юридичної особи, що припиняється, а також стосовно її всіх боржників та кредиторів включаючи зобов`язання, які оспорюються.

Після остаточного завершення роботи комісії з передавальним актом чи розподільчим балансом, комісія передає відповідний документ на затвердження учасникам юридичної особи або органу що прийняв рішення про припинення юридичної особи. Потім відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» до органу, що здійснює реєстрацію, за місцем реєстрації відповідної юридичної особи, подається відповідний пакет документів.

При цьому, в теорії права розрізняють універсальне та сингулярне правонаступництво.

За універсальним правонаступництвом, яке має місце у випадках припинення юридичної особи, відбувається перехід усієї сукупності прав та обов`язків певної особи. При цьому майно особи як сукупність прав і обов`язків, які їй належать, переходить до правонаступника (правонаступників) як єдине ціле, причому в цій сукупності єдиним актом переходять усі окремі права та обов`язки, які належали на момент правонаступництва праводателю, незалежно від того, виявлені вони на момент правонаступництва чи ні.

Важливим є правильне визначення моменту переходу прав до правонаступника юридичної особи. Відповідно до ст. 107 ЦК України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), які мають містити положення про правонаступництво щодо всіх зобов`язань юридичної особи, що припиняється, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення. Копії передавального акта та розподільчого балансу передаються в орган, який здійснює державну реєстрацію, за місцем державної реєстрації юридичної особи, що припиняється, а також в орган, який здійснює державну реєстрацію, за місцем державної реєстрації юридичної особи правонаступника. Отже, моментом переходу прав до правонаступника юридичної особи слід вважати дату внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в порядку, передбаченому Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (надалі - Закон № 755).

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» у разі злиття юридичних осіб здійснюється державна реєстрація новоутвореної юридичної особи та державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття. Припинення вважається завершеним з дати державної реєстрації припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття.

Згідно із ч. 13 ст. 17 Закону України № 755 для державної реєстрації припинення юридичної особи в результаті її реорганізації після закінчення процедури припинення, але не раніше закінчення строку заявлення вимог кредиторами, подаються такі документи:

1) заява про державну реєстрацію припинення юридичної особи в результаті її реорганізації;

2) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) розподільчого балансу - у разі припинення юридичної особи в результаті поділу;

3) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) передавального акта - у разі припинення юридичної особи в результаті перетворення, злиття або приєднання;

4) довідка архівної установи про прийняття документів, що відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню, - у разі припинення юридичної особи в результаті поділу, злиття або приєднання;

5) документи для державної реєстрації створення юридичної особи, визначені частиною першою цієї статті, - у разі припинення юридичної особи в результаті перетворення;

6) документи для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, визначені частиною четвертою цієї статті, - у разі припинення юридичної особи в результаті приєднання.

Отже, відповідно до норм цього Закону злиття вважається завершеним з моменту державної реєстрації новоутвореної юридичної особи та державної реєстрації припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті злиття.

Такий висновок узгоджується із судовою практикою, що, як приклад, відображено в постанові ВГСУ від 14 вересня 2016 року у справі № 908/1748/15-г.

Таким чином аналіз наведених норм у їх сукупності дає підстави для висновку про те, що в разі злиття до новоутвореної особи переходять усі права та обов`язки юридичних осіб, що припинились.

Механізм надання відповідних довідок визначений Порядком надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2018 року №733, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 вересня 2018 року за №1102/32554 (надалі по тексту - Порядок №733).

Відповідно до пункту 2 Порядку №733, для отримання довідки платник подає заяву про надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи.

Заява складається з обов`язковим посиланням на відповідний нормативно-правовий акт, яким передбачено необхідність підтвердження відсутності заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, та зазначенням найменування суб`єкта (підприємства, установи, організації), до якого (якої) Довідку буде подано платником.

При цьому, згідно пункту 8 Порядку №733, за наявності у платника за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів податкового боргу, та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску, та/або заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, платнику готується лист (у довільній формі) з вмотивованою відмовою щодо надання довідки.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 733, перевірка наявності/відсутності у платника заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, здійснюється за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів на дату формування Довідки з урахуванням наявності/ відсутності податкового боргу, та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску, та/або іншої заборгованості за основним та неосновними місцями обліку платника.

За відсутності у платника за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів податкового боргу, та/або недоїмки зі сплати єдиного внеску, та/або іншої заборгованості з платежів (у тому числі розстрочених, відстрочених, реструктуризованих), контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, уповноважений орган формує довідку.

У відзиві на адміністративний позов відоповідачем зазначено, що відповідно поданих Звітів про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування Міським декоративним розсадником «Теремки» ():

станом на 01.10.2013 р. Пенсійним фондом України передано заборгованість зі сплати єдиного внеску в розмірі 73019,96 грн.;

за період з 01.10.2013 року по 31.12.2013 рік нараховано єдиного внеску в сумі 112920,35 грн. та сплачено в сумі 0,00 грн.;

за період з 01.01.2014 року по 31.12.2014 рік нараховано єдиного внеску в сумі 371192,70 грн. та сплачено в сумі 307963,31грн.;

за період з 01.01.2015 року по 31.12.2015 рік нараховано єдиного внеску в сумі 257339,11 грн. та сплачено в сумі 238462,62 грн.;

за період з 01.01.2016 року по 31.12.2016 рік нараховано єдиного внеску в сумі 252607,05 грн. та сплачено в сумі 422504,57 грн.;

за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 рік нараховано єдиного внеску в сумі 99237,97 грн. та сплачено в сумі 44069,77 грн,;

за період з 01.01.2018 року по 31.12.2018 рік нараховано єдиного внеску в сумі 0,00 грн. та сплачено в сумі 0,00 грн.;

за період з 01.01.2019 року по 31.12.2019 рік нараховано єдиного внеску в сумі 0,00 грн. та сплачено в сумі 19541,96 грн.

Як вбачається із матеріалів справи, 15 червня 2020 року відповідачем прийнято рішення № , яким на підставі ч. 10 п. 2 ч. 11 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» за несплату (неперахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» до Міського декоративного розсадника «Теремки» застосовані штрафні санкції в розмірі 55401,28 грн за період з 23 липня 2013 року, штраф у розмірі 74227,26 за період з 21 січня 2015 року по 24 січня 2019 року та пеня у розмірі 156 858,52 грн.

Враховуючи, що згідно з даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу, станом на 31 липня 2020 року у МДР «Теремки» обліковується заборгованість зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 286 487,06 грн, відповідачем у відповідності до ст. 25 Закону № 2464-VI та Інструкції № 449, засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючого органу, в автоматичному режимі сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 10 серпня 2020 року № 10-70480-10 та направлено МДР «Теремки» ().

Проте, суд наголошує, що матеріали справи не містять жодних належних, достатніх та допустимих доказів, що якісно обгрунтовували правомірність виникнення та обліку недоїмки, що обліковується в інформаційно-телекомунікаційних системах контролюючого органу щодо МДР «Теремки» та Служби експлуатації жилого будинку-гуртожитку Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд».

З огляду на встановлені під час розгляду обставини справи, суд приходить висновку про необхідність задоволення позовних вимог в частині визнання протиправною відмови Головного управління ДПС у м. Києві в наданні довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи та зобов`язати останнього надати Київському комунальному об`єднанню зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» довідку встановленого зразка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи.

Щодо правомірності винесення рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску а також вимог про сплату боргу (недоїмки) суд зауважує, що в матеріалах справи відсутні докази, що обгрунтовували правомірність виникнення та обліку заборгованості МДР «Теремки» та Служби експлуатації жилого будинку-гуртожитку КО «Київзеленбуд», що унеможливлює дослідження правової природи виникнення відповідної заборгованості та обліку, що стало підставою для винесення оскаржуваних рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (перерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, що у свою чергу свідчить про недоведеність податковим органу правомірності оскаржуваних рішень.

Таким чином, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 07 квітня 2020 року та № від 15 червня 2020 року, а також вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ю-59136-10 від 13 липня 2020 року та №Ю-70480-10 від 10 серпня 2020 року відповідно.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання податкового органу зняти платника єдиного внеску Міський декоративний розсадник «Теремки» комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд» та Службу експлуатації жилого будинку - гуртожитку комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд» з обліку, внести відповідні записи до реєстру страхувальників із зазначенням дати та підстави зняття з обліку та закрити інтегровану картку платника єдиного внеску, суд зазначає наступне.

Пункотом 2 розділу VI Інструкції № 1162 зазначено, що головні управління виконують процедури обліку платників відповідно до функцій, визначених Податковим кодексом України, зокрема, проводять заходи, пов`язані з припиненням (закриттям) платників єдиного внеску, формують та направляють (видають) відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати єдиного внеску за формою № 11-ЄСВ та повідомлення про зняття з обліку платника єдиного внеску за формою № 10-ЄСВ у порядку, визначеному розділами IV, V цього Порядку.

Розділом IV Інструкції № 1162 встановлений порядок зняття з обліку платників єдиного внеску - юридичних осіб (відокремлених підрозділів) та фізичних осіб - підприємців

Так, відповідно до п. 1 Розділу IV Інструкції № 1162 процедури щодо правильності нарахування та сплати єдиного внеску у зв`язку з припиненням платника єдиного внеску контролюючим органом розпочинаються та проводяться в разі одержання хоча б одного з таких документів (відомостей):

- відомостей державного реєстратора про внесення до Єдиного державного реєстру запису про рішення засновників (учасників) юридичної особи, уповноваженого ними органу про припинення юридичної особи;

- відомостей з Єдиного державного реєстру чи ЄДРПОУ, повідомлення про припинення відокремленого підрозділу;

- судових рішень або відомостей з Єдиного державного реєстру, іншої інформації щодо прийняття судом рішень про порушення провадження у справі про банкрутство чи визнання банкрутом платника єдиного внеску, порушення справи або прийняття рішення судом про припинення юридичної особи, визнання недійсною державної реєстрації чи установчих документів такого платника, зміну мети установи, реорганізацію платника єдиного внеску.

При отриманні одного із зазначених документів (відомостей) контролюючий орган вносить відповідний запис до реєстру страхувальників.

Після отримання від державного реєстратора відповідних відомостей згідно з пунктом 1 цього розділу контролюючий орган проводить передбачену законодавством перевірку платника щодо правильності нарахування та сплати єдиного внеску (п. 2 Розділу IV Інструкції № 1162).

Пунктами 3-4 Розділу IV Інструкції № 1162 передбачено, що за результатами перевірки щодо правильності нарахування та сплати єдиного внеску платник здійснює остаточні розрахунки.

До завершення строку, визначеного для заявлення кредиторами своїх вимог, а також у день отримання запиту від суб`єкта державної реєстрації контролюючий орган передає до Єдиного державного реєстру у порядку інформаційної взаємодії відомості про відсутність (наявність) заборгованості зі сплати єдиного внеску за формою № 11-ЄСВ (додаток 4).

Якщо до завершення строку, визначеного для заявлення кредиторами своїх вимог, на запит суб`єкта державної реєстрації контролюючим органом було надано відомості про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску та якщо у платника єдиного внеску виникла заборгованість зі сплати єдиного внеску до проведення державної реєстрації припинення юридичної особи, то контролюючий орган формує та передає до Єдиного державного реєстру відомості про наявність заборгованості зі сплати єдиного внеску.

Якщо контролюючим органом до Єдиного державного реєстру передано відомості про наявність заборгованості зі сплати єдиного внеску, то після погашення такої заборгованості контролюючий орган передає до Єдиного державного реєстру відомості про відсутність заборгованості зі сплати єдиного внеску.

У разі наявності заборгованості зі сплати єдиного внеску відомості за формою № 11-ЄСВ разом із додатком надсилаються (видаються) комісії з припинення (ліквідаційній комісії, ліквідатору) або відповідальній особі платника за його зверненням.

Матеріалами справи підтверджується факт інформування Шевченківськю районною в м. Києві державною адміністрацією про державну реєстрацію припинення (закриття) МДР «Теремки» та Служби експлуатації жилого будинку-гуртожитку КО «Київзеленбуд».

Разом з тим в матеріалах справи відсутні, а сторонами не надані докази складання відомості про наявність заборгованості із сплати єдиного внеску за формою № 11-ЄСВ.

Досліджуючи позовну вимогу про зняття платника єдиного внеску МДР «Теремки» та Службу експлуатації з обліку та внесення відповідних записів до реєстру страхувальників із зазначенням дати та підстави зняття з обліку а також закриття інтегрованих карток платника єдиного внеску суд зауважує, що задоволення позовних вимог у тому вигляді, що заявлено позивачем, буде свідчити про зобов`язання державного органу вчинити дії без дотримання встановленої законом процедури, зокрема, проведення контрольної перевірки перед зняттям з обліку як платника податків.

При цьому, суд не є уповноваженим органом, який може здійснити перевірку наявності чи відсутності у позивача заборгованості зі сплати податків та зборів.

Так, адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною 3 статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

При цьому, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень.

В Рекомендаціях Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, зазначено, що під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Зі змісту наведених норм випливає, що законодавець передбачив обов`язок суду змусити суб`єкт владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, які належать до функцій і виключної компетенції останнього (дискреційні повноваження) шляхом прийняття відповідного рішення.

З урахуванням наведеного, покладення на відповідача обов`язку зняти позивача з обліку платників податків, здійснення відповідних реєстраційних дій у інформаційних базах органів доходів та зборів та закриття інтегрованих карток платників податків є втручанням у дискреційні повноваження контролюючого органу, оскільки саме на цей орган покладено обов`язок перевірки наявності чи відсутності заборгованості зі сплати податків чи зборів.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги про зобов`язання податкового органу зняти платника єдиного внеску МДР «Теремки» та Службу експлуатації жилого будинку - гуртожитку комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста Києва «Київзеленбуд» з обліку, внести відповідні записи до реєстру страхувальників із зазначенням дати та підстави зняття з обліку та закрити інтегровану картку платника єдиного внеску.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1-2 ст. 7 КАС України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 90 КАС України Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжних доручень № 5776 від 16 липня 2021 року, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір на суму 11 186,70 грн.

Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України, з Головного управління ДПС у м. Києві за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» слід стягнути судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 8916,70 грн.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» до Головного управління ДПС у м. Києві визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування рішень й вимог про сплату боргу (недоїмки), зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

2. Визнати протиправною відмову Головного управління ДПС у м. Києві у наданні довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві (04053, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, ) надати Київському комунальному об`єднанню зеленого будівництва та експлуатації зелених насадженьміста «Київзеленбуд» (04053, місто Київ, вулиця Кудрявська, будинок 23, ) довідку встановленого зразка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 07 квітня 2020 року, та вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-59136-10 від 13 липня 2020 року.

5. Визнати протиправним та скасувати рішення № про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 15 червня 2020 року, та вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ю-70480-10 від 10 серпня 2020 року.

6. В іншій частині адміністративного позову відмовити.

7. Стягнути на користь Київського комунального об`єднання зеленого будівництва та експлуатації зелених насаджень міста «Київзеленбуд» (адреса: 04053, місто Київ, вулиця Кудрявська, будинок 23, ) понесені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 8916,70 грн (вісім тисяч дев`ятсот шістнадцять гривень сімдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, ).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя К.Ю. Гарник