Справа № 120/19479/21-а
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2022-01-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

04 січня 2022 р. Справа № 120/19479/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и в :

до Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивач, зокрема, просить зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити недоплачену щорічну одноразову грошову допомогу до 5 травня за 2018-2021 роки, як учаснику бойових дій в розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком.

Крім того, у змісті позовних вимог позивач просить поновити термін звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску звернення до суду зазначив, що він є юридично не обізнаною особою, а тому не міг знати про порушення його прав.

Вказав, що бездіяльність суб`єкта владних повноважень носить триваючий характер, а тому у даному випадку відсутні будь-які обмеження.

Звернув увагу, що шестимісячний строк звернення до суду не може застосовуватись за звернення до адміністративного суду у справах з вимогами, пов`язаними з виплатою компенсаторної складової доходу та у справах з вимогами, пов`язаними з виплатою інших складових доходу та доходу в цілому, до якого належать також і грошові допомоги.

Право особи, як учасника правовідносин, що врегульовані законодавством у сфері соціального захисту, на звернення до адміністративного суду з метою встановлення певного права та, відповідно, отримання виплати певних сум, пов`язаних з цим статусом, як правило, не обмежено певним строком.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, вжиття конструкції "повинен був дізнатись" в розумінні положень частини 3 статті 122 КАС України означає неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду (постанова Великої Палати Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 800/30/17).

В даному випадку, суд наголошує на тому, що допомога до 5 травня є платежем, розмір якої в будь-якому разі відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений розрахунок одноразової грошової допомоги.

Отже, з дня отримання допомоги до 5 травня, особа вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання такої допомоги, демонструючи свою необізнаність щодо підстав нарахування одноразової грошової допомоги в меншому розмірі звернулась до відповідного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні відповіді на подану нею заяву.

В той же час, суд зауважує, що особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги (ст. 17-1 Закону № 3551-XII).

Тобто, Законом № 3551-XII встановлено розумний строк для звернення до органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги для отримання її доплати, у разі якщо виплату не здійснено або здійснено в розмірі меншому ніж встановлено Законом.

При цьому, суд зауважує, що Верховний Суд у постанові від 22 липня 2021 року розглядаючи справу №420/718/21 зазначив, що 30 вересня поточного року - це встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата оспорюваної допомоги і до якого позивач міг очікувати на отримання більшої суми, ніж була йому нарахована. Як наслідок суд Касаційної інстанції дійшов висновку, що перебіг строку звернення позивача до суду з цим позовом слід обраховувати з 30 вересня відповідного року, за який виплачується разова щорічна грошова допомога.

Отже, враховуючи позицію Верховного Суду у постанові від 22 липня 2021 року у справі №420/718/21, шестимісячний строк звернення позивача до суду із позовом про виплату щорічної одноразової грошової допомоги до 5 травня за 2018-2020 роки сплив 30 березня відповідного року.

В той же час, до суду позивач звернувся 17.12.2021 року, тобто з пропуском строку визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до пункту 43 Постанови Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19 слідує, що Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду відступила від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі № 816/197/18, від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а, від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, у яких, зокрема зазначено, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі № 816/197/18, від 20.10.2020 у справі № 640/14865/16-а, а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 822/1928/18), та дійшла висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України.

Доводи позивача про те, що про невідповідність розмірів виплати соціальної допомоги він дізнався кілька місяців тому із засобів масової інформації, суд вважає безпідставним, оскільки можливість отримання разової грошової допомоги у розмірі визначеному Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" встановлена рішенням Конституційного Суду України 27 лютого 2020 року № 3-р/2020 у справі № 1-247/2018(3393/18).

При цьому, незнання про існування рішення Конституційного Суду України не є тією об`єктивною перешкодою для своєчасної реалізації права на звернення до суду у строк встановлений процесуальним законом та не може бути підставою для висновку про його поновлення.

Більше того, згідно з частиною 1 статті 94 Закону України "Про Конституційний Суд України", оприлюднення всіх актів Суду за результатами конституційного провадження, крім висновків Суду щодо відповідності Конституції України (конституційності) питань, які пропонуються для винесення на всеукраїнський референдум за народною ініціативою, здійснюється на офіційному веб-сайті Суду або в окремих випадках за ухвалою Суду - в Залі засідань Суду, але не пізніше наступного робочого дня після їх ухвалення.

Частина 2 цієї статті говорить, що опублікування акта Суду разом з окремою думкою Судді здійснюється у "Віснику Конституційного Суду України" та інших офіційних друкованих виданнях України.

Згідно відомостей з офіційного сайту Верховної Ради України (https://zakon.rada.gov.ua/laws/card/v003p710-20), рішення Конституційного Суду України від 27 лютого 2020 року № 3-р/2020 у справі № 1-247/2018(3393/18) опубліковане у Віснику Конституційного Суду України (від 2020 2020 р., / № 1-2 /, стор. 236) та Офіційному віснику України офіційне видання (від 03.04.2020 2020 р., № 26, стор. 120, стаття 980, код акта 98619/2020), а тому позивач мала об`єктивну можливість про нього дізнатися та у визначений законодавством строк звернутись до суду.

На переконання суду, наведені позивачем обставини не є об`єктивними, тобто такими, що не залежали від волі позивача, обставинами, які б доводили поважність причин пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду.

Відтак, суд визнає неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи те, що підстави для поновлення строку звернення до суду, викладені позивачем у змісті позовної заяви, визнані судом не поважними, суд керуючись частиною 1 статті 123 КАС України, дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, надавши особі яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням поважності інших причин пропуску такого строку.

За правилами визначеними частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 171, 172 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління праці та соціального захисту населення Вінницької районної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

Позивачу у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович