Справа № 380/11048/20
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2021-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/11048/20 пров. № А/857/19275/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Качмара В.Я., Кушнерика М.П.

з участю секретаря судового засідання Хомича О.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю.Завадського» до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання протиправною та скасування постанови за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 липня 2021 року (суддя першої інстанції Мричко Н.І., м. Львів, повний текст складено 12.07.2021)

В С Т А Н О В И В :

Приватне акціонерне товариство «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» (далі по тексту ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського») звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Львівській області (далі по тексту ГУ Держпраці у Львівській області) про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЛВ22439/1425/АВ/ФС від 21.10.2020 Головного управління Держпраці у Львівській області.

Позовні вимоги обґрунтовані неправильністю висновку контролюючого органу до допуск позивачем до роботи без належного оформлення трудових відносин чотирьох працівників.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 5 липня 2021 року позовні вимоги було задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову Головного управління Держпраці у Львівській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЛВ22439/1425/АВ/ФС від 21.10.2020. Стягнуто з Головного управління Держпраці у Львівській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь приватного акціонерного товариства «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» судовий збір у розмірі 2102 грн.

Не погодившись із таким рішенням, його оскаржив відповідач. Посилаючись на невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, просить його скасувати та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначив, що враховуючи усні пояснення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , позивач допустив до роботи таких осіб без укладення трудових договорів, чим порушив вимоги частин першої, третьої статті 24 Кодексу законів про працю України. Також звернув увагу на те, що акт інспекційного відвідування підписаний т.в.о. голови правління ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» без жодних зауважень. Відповідач стверджує, що ОСОБА_1 офіційно працевлаштовано у ході проведення інспекційного відвідування. Крім того, зазначені вище особи підтвердили, що працюють у позивача, а саме у ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського». Разом з тим, позивачем визнано порушення трудових прав працівника ОСОБА_3 , оскільки в позові зазначається, що останнього було оформлено на роботу відповідним наказом. Проте, такий наказ не було надано Управлінню, як доказ виконання однієї з вимог Припису про усунення виявлених порушень від 27.08.2020 № ЛВ22439/1425/АВ/П. Стосовно працівника ОСОБА_2 , то позивач про нього взагалі не згадує. Крім того, ОСОБА_2 підтвердив, що працює у ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. ІО. Завадського» неофіційно місяць часу.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав про законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення.

У судовому засіданні представник апелянта Посисень І.Р. підтримала апеляційну скаргу та дала пояснення аналогічні викладеним доводам.

Представник позивача у судове засідання не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду справи. Подано клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши письмові докази, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що до ГУ Держпраці у Львівській області надійшло звернення фізичної особи вх. № К-841 від 17.07.2020 про порушення ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» вимог трудового законодавства щодо особи, яка звернулася з таким зверненням.

ГУ Держпраці у Львівській області прийняло наказ «Про проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» від 19.08.2020 №1072-П. Згідно з пунктом 2 такого наказу захід державного контролю вирішено провести з 21 серпня по 04 вересня 2020 року.

19.08.2020 ГУ Держпраці у Львівській області видало направлення № 1061 про проведення у ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування. Строк здійснення заходу з 21 серпня по 04 вересня 2020 року. Предметом здійснення заходу додержання вимог законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносин.

За результатами проведеного інспекційного відвідування у ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» складено акт від 27.08.2020 № ЛВ22439/1425/АВ, у якому зафіксовано порушення позивачем частин першої, третьої статті 24 Кодексу законів про працю України та постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413.

27.08.2020 інспектором праці було видано ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» припис про усунення виявлених порушень № ЛВ22439/1425/АВ/П .

21.10.2020 перший заступник начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Зубик А.М. прийняв постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЛВ22439/1425/АВ/ФС (далі оскаржена постанова), якою за порушення частин першої, третьої статті 24 Кодексу законів про працю України та постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413 на позивача накладено штраф у розмірі 188920 грн.

Апеляційний суд частково погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність вказаної постанови з таких підстав.

Правові та організаційні засади, основні принципи контролю за додержанням законодавства про працю визначаються Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, що ратифікована Законом України від 08.09.2004 №1985-IV.

Згідно з частиною першою статті 12 Конвенції інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право: a) безперешкодно, без попереднього повідомлення і в будь-яку годину доби проходити на будь-яке підприємство, яке підлягає інспекції; b) проходити у денний час до будь-яких приміщень, які вони мають достатні підстави вважати такими, що підлягають інспекції; та c) здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються, і зокрема: i) наодинці або в присутності свідків допитувати роботодавця або персонал підприємства з будь-яких питань, які стосуються застосування правових норм; ii) вимагати надання будь-яких книг, реєстрів або інших документів, ведення яких приписано національним законодавством з питань умов праці, з метою перевірки їхньої відповідності правовим нормам, і знімати копії з таких документів або робити з них витяги; iii) зобов`язувати вивішувати об`яви, які вимагаються згідно з правовими нормами; iv) вилучати або брати з собою для аналізу зразки матеріалів і речовин, які використовуються або оброблюються, за умови повідомлення роботодавцю або його представнику про те, що матеріали або речовини були вилучені або взяті з цією метою.

Відповідно до статті 16 Конвенції інспекції на підприємствах проводяться так часто і так ретельно, як це необхідно для забезпечення ефективного застосування відповідних правових норм.

У частині першій статті 259 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) встановлено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (тут і надалі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з частиною першою статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21.08.2019 (далі Порядок № 823).

Абзацем першим пункту 2 вказаного Порядку визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Підстави проведення інспекційного відвідування викладені у пункті 5 Порядку № 823, згідно з яким такі проводяться:

1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) рішення суду;

5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;

6) інформація:

ДПС та її територіальних органів про:

- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;

- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;

- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:

- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;

- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилася на 20 і більше відсотків;

- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;

- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;

- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;

8) доручення Прем`єр-міністра України;

9) звернення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;

10) запит народного депутата України;

11) невиконання вимог припису інспектора праці.

Звернення фізичних осіб, стосовно яких порушено правила оформлення трудових відносин, працівників і роботодавців може бути подане через уповноваженого представника.

Як встановив суд, підставою для проведення у ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування було звернення фізичної особи вх. № К-841 від 17.07.2020, в якому повідомлено про порушення ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» вимог трудового законодавства .

Відповідно до пунктів 16-18 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Згідно акту інспекційного відвідування від 27.08.2020 зафіксовано порушення позивачем частин першої, третьої статті 24 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413.

Зазначений акт підписаний т.в.о. голови правління ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» без зауважень.

У пункті 25 Порядку № 823 передбачено, що заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування.

У зв`язку з виявленими порушеннями позивачем частин першої, третьої статті 24 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413 відповідач прийняв оскаржену постанову.

Відповідно до частин першої, третьої статті 24 КЗпП України при укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я та інші документи.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413 (у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) установлено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором одним із таких способів:

- засобами електронного зв`язку з використанням електронного цифрового підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного підпису;

- на паперових носіях разом з копією в електронній формі;

- на паперових носіях, якщо трудові договори укладено не більше ніж із п`ятьма особами.

В оскарженій постанові зазначено, що 21.08.2020 о 09:30 год. в ході проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» за адресою фактичного місця здійснення господарської діяльності за виконанням трудових функцій виявлено ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , з якими не були оформлені трудові відносини.

Разом з тим, судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 не виконували трудових обов`язків без оформлення відповідних відносин з позивачем.

Так, у матеріалах справи наявна заява від 20.08.2020 ОСОБА_1 на ім`я директора ТзОВ «Рудківська цегла» про прийняття на роботу.

Згідно з наказом (розпорядження) ТзОВ «Рудківська цегла» від 21.08.2020 № 69к вищевказану особу було прийнято на роботу з 21.08.2020 на посаду підсобного робітника.

Відповідно до договору оренди від 01.03.2019, укладеного між ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» (орендодавець) та ТзОВ «Рудківська цегла» (орендар), орендодавець зобов`язується передати орендареві, а орендар зобов`язується прийняти в строкове платне користування виробничий корпус (цегляний завод) із сушильним, садочним і пічним обладнанням та зобов`язується сплачувати орендодавцеві орендну плату. У пункті 1.2. такого договору зазначено адресу приміщення: АДРЕСА_1 .

Додатковою угодою від 31.12.2019 сторони погодили пролонгацію договору оренди від 01.03.2019 до 31.12.2020.

Отже, ОСОБА_1 , перебуваючи на території ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» виконував обов`язки підсобного робочого для ТзОВ «Рудківська цегла», з яким у вказаної особи було оформлено трудовий договір, що підтверджено матеріалами справи.

Також судом встановлено і підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_4 на час здійснення інспекційного відвідування виконувала роботу з прибирання відповідно до цивільно-правової угоди від 20.08.2020 № 1, укладеної з ТОВ «Галицька художня кераміка».

Актом прийому передачі послуг до цивільно-правового договору від 20.08.2020 № 1 підтверджено, що ОСОБА_4 відпрацювала 3 дні з 7, почасова винагорода виконавця становила 1285 грн.

ОСОБА_4 під час допиту у судовому засіданні в якості свідка підтвердила, що працює на підставі цивільно-правової угоди у ТОВ «Галицька художня кераміка».

Відповідно до договору оренди від 01.03.2019, укладеного між ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» (орендодавець) та ТОВ «Галицька художня кераміка» (орендар), орендодавець зобов`язується передати орендареві, а орендар зобов`язується прийняти в строкове платне користування частину виробничого корпусу (цех кераміки) з обладнанням та зобов`язується сплачувати орендодавцеві орендну плату. У пункті 1.2. такого договору зазначено адресу приміщення: АДРЕСА_1 .

Посилання апелянта на те, що вказані особи під час проведення інспекційного відвідування не повідомили, що виконують обов`язки для третіх осіб, які розташовані за однією з позивачем адресою, не спростовує зазначених вище фактів оформлення трудових відносин з іншими підприємства.

При цьому , апеляційний суд зазначає, що вказані особи працювали на території заводу і не давали відомостей щодо конкретної юридичної особи, для якої вони виконували обов`язки.

Отже, апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, що вказані особи виконували трудові обов`язки для інших юридичних осіб, які розташовані за однією з позивачем адресою і знаходяться за місцем проведення контрольного заходу.

Враховуючи викладене, висновки відповідача про порушення позивачем вимог трудового законодавства щодо вказаних осіб є неправомірними.

Однак, суд встановив і матеріалами справи підтверджено, що порушення вимог трудового законодавства в частині неоформлення трудових відносин з ОСОБА_7 та ОСОБА_2 дійсно мали місце.

Так, допитаний у судовому засіданні як свідок ОСОБА_8 пояснив, що працює підсобником у ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського».

Згідно з наказом (розпорядженням) ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» від 04.09.2020 № 77к ОСОБА_8 прийнято на роботу з 07.09.2020 на посаду підсобного робітника.

Допитаний у судовому засіданні як свідок старший майстер ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» ОСОБА_9 підтвердив те, що станом на момент проведення інспекційного відвідування з ОСОБА_8 та ОСОБА_2 не було укладено трудового договору.

Тобто позивач допустив ОСОБА_8 та ОСОБА_10 до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу, чим допустив порушення частин першої, третьої статті 24 КЗпП України та постанови Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній податковій службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413.

Отже, висновок відповідача про наявність порушення в цій частині є правильним.

Згідно статті 265 Кодексу законів про працю України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Отже, оскільки матеріалами справи підтверджено фактичний допуск позивачем до роботи без оформлення трудового договору (контракту) громадян ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ПрАТ «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» підлягає притягненню до відповідальності у вигляді штрафу у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.

Оскільки під час судового розгляду спростовано факт непрацевлаштування позивачем двох осіб ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , підстав для застосування санкцій в розмірі 188920 гривень ( за чотирьох осіб) немає.

Разом з тим, постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЛВ22439/1425/АВ/ФС в частині застосування до позивача штрафу в сумі 94460 грн є правомірною, оскільки під час судового розгляду підтверджено факт порушення позивачем трудових прав щодо двох осіб.

Враховуючи викладене, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції безпідставно скасував рішення відповідача про застосування до позивача штрафних санкцій в повному обсязі.

Отже, оскаржуване рішення суду слід скасувати з прийняттям нової постанови про часткове задоволення позовних вимог та скасування оскаржуваної постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЛВ22439/1425/АВ/ФС від 21.10.2020 Головного управління Держпраці у Львівській області в частині застосування штрафу в сумі 94460 гривень, оскільки в іншій частині зазначена постанова є законною.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

За таких обставин, колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла до висновку про те, що оскаржуване судове рішення прийнято з порушенням норм матеріального права, викладені у ньому висновки не відповідають фактичним обставинам справи, а тому його необхідно скасувати та прийняти нове про часткове задоволення позову.

Також, відповідно ч.6 ст.139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи, що позовні необхідно задовольнити частково, на користь позивача слід стягнути суму сплаченого судового збору при поданні позову в розмірі 1051 грн.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Львівській області задовольнити частково.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 05 липня 2021 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позов Приватного акціонерного товариства «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю.Завадського» задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Львівській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ЛВ22439/1425/АВ/ФС від 21.10.2020 в частині накладення штрафу у розмірі 94460 (дев`яносто чотири тисячі чотириста шістдесят) грн.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління Держпраці у Львівській області (, місцезнаходження: 79005, м.Львів, площа Міцкевича, 8) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Приватного акціонерного товариства «Вістовицький завод будівельної і художньої кераміки ім. Ю. Завадського» (, місцезнаходження: 81440, Львівська область, Самбірський район, с. Вістовичі, вул. Берегова, 26) судовий збір у розмірі 1051 (одна тисяча п`ятдесят одна) грн 00 коп.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. О. Большакова
судді В. Я. Качмар
М. П. Кушнерик
Повне судове рішення складено 30.12.2021.