Справа № 160/11537/21
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСерьогіної О.В.
за участі секретаря судового засіданняГанжі О.С.
представника позивача Вдовенко М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Комунального підприємства «Кривбасводоканал» до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про визнання протиправними та скасування пунктів 5, 11, 12, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 припису від 27.05.2021 року №165/4.3(Ц)-7/21, -
13.07.2021 року представник Комунального підприємства «Кривбасводоканал» - адвокат Вдовенко Марина Володимирівна звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), в якому з урахуванням уточнення просить суд:
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Комунальне підприємство «Кривбасводоканал» не згодне з пунктами 5,11,12,19,21-27 припису від 27.05.2021 року №165/4.3(Ц)-7/21 (далі - припис). Позивач вважає що відповідачем при проведенні планового заходу державного нагляду контролю) було порушено порядок проведення перевірки, а також не встановлені та не доведені порушення природоохоронного законодавства за вказаними пунктами припису. Тому цей припис є протиправним, оскільки складений на підставі необ`єктивних, надуманих висновків акту перевірки, з порушенням положень Конституції України, вимог Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» №1264-ХІІ від 25.06.1991 року та вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-У від 05.04.2007 року. Факт скиду шахтних вод у річку Саксагань при проведенні перевірки не встановлено. Під час перевірки інспекторами екологічної інспекції проби води річки Саксагань но відбиралися з метою доведення негативного впливу діяльності КП «Кривбасводоканал» на природне середовище. Натомість, фахівцями лабораторії Державної екологічної інспекції були відібрані проби ґрунту з земельної ділянки, що межує з буртом, до складу якого за візуальними оцінками входять відходи видобутку корисних копалин (червоний колір ґрунту), походження якого не відомо, розташованого поза межами виробничого майданчика КП «Кривбасводоканал». Оскільки бурт вкрито багаторічною рослинністю, можна зробити висновок щодо давнішнього розміщення бурту поблизу відстійника шахтних вод. Причиною підвищення вмісту хлоридів та сульфатів на земельній ділянці, що досліджувалася, може бути спричинена їх довготривалим вимиванням з бурту відходів видобутку корисних копалин під дією атмосферних опадів. Факт негативного і екологонебезпечного впливу на земельні ділянки саме діяльності КП «Кривбасводоканал» не встановлено. Факт аварійної ситуації зі скидом шахтних вод у річку Саксагань також не встановлено. Як доказ забруднення земельної ділянки відповідачем взято до уваги акт відбору проб від 14.05.2021 року №2-21-2 та протокол вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів №2-21-2, однак такий беззаперечно не свідчить про те, що це забруднення земельних ділянок сталось внаслідок винних дій саме позивача. Позивач зазначає, що аварій на водопровідно-каналізаційних мережах КП «Кривбасводоканал» не було, тому записів в журналі реєстрації аварій не має. Відповідно до вимог Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених Наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05.07.1995 року №30 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 21.07.1995 року за №231/767, підприємство постійно проводить профілактичний огляд і планово-попереджувальні ремонти мереж і споруд, їх елементів і устаткування. Позивач вважає, що відповідачем при проведенні перевірки не встановлені та не доведені порушення природоохоронного законодавства, які наведені у Припису, а саме: пункту 11, 12, 19, 21-27 припису, у зв`язку з чим просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.07.2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано строк протягом десяти днів з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.07.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 08.09.2021 року.
28.08.2021 року від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позов, в обґрунтування якого зазначено, що під час планової перевірки позивача проведеної в період з 06.05.2021 року по 20.05.2021 року державними інспекторами, зокрема було розглянуто звернення громадських інспекторів з охорони довкілля, яке надійшло до голови Державної екологічної інспекції України щодо численних свідчень витоків шахтних вод з ставків - відстійників, внаслідок чого відбулося забруднення водоохоронної зони р. Саксагань та ґрунтів. За інформацією працівників, насосна станція не відкачує шахтні води в зв`язку з поривом магістрального трубопроводу шахтних вод. 14.05.2021 року під час перевірки інформації вказаної у даному зверненні представниками відповідача при візуальному огляді виявлено сліди витоку зворотних (шахтних) вод червоного кольору в річку Саксагань в районі відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська позивача. За результатами документального інспекційного контролю у відібраних пробах ґрунту на земельній ділянці з видимими ознаками забруднення (слідами витоку шахтних вод) в районі відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська позивача зафіксовано перевищення вмісту хлоридів та сульфатів в порівняні з фоновою концентрацією. Також позивачу було висунуто вимогу, щодо здійснення контролю за станом та впливом MBB на підземні водоносні горизонти в зв`язку із категорією екологічної безпеки всіх трьох MBB «небезпечні». Щодо пункту 12 оскаржуваного припису, відповідач зазначає, що Міністерством охорони навколишнього природного середовища України 06.02.2009 року було видано наказ № 52 «Про затвердження Правил технічної експлуатації установок очистки газу». У відповідності до зазначених Правил відповідальними за додержання вимог цих Правил є суб`єкти господарювання. Щодо пункту 19 оскаржуваного припису, звертає вагу на те, що у відповідності до ч. 1 ст. 44 Водного Кодексу України, водокористувач зобов`язаний зокрема утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої. На думку відповідача, що встановлення бакенів з освітленням над водоприймачами водозаборів, передбачено саме для судноплавних водних об`єктах. Однак огородження акваторії буями, іншими попереджувальними знаками здійснюється на всіх водних об`єктах. Щодо пунктів 21-27 оскаржуваного припису, зазначає. В зв`язку із встановленням підчас здійснення заходу державного нагляду (контролю) не облікованих в інвентаризації всіх видів відходів, які утворюються при діяльності підприємства, а саме: матеріали відпрацьовані від процесів фарбування (ганчірки, валики тощо), відходи тари з-під реактивів та прострочені хімреактиви, відпрацьовані конденсатори, відпрацьовані трансформаторні масла, відходи сальникової набивки, тощо) було надано підприємство для усунення пункти 21-27 оскаржуваного припису. Відповідно до вищевикладеного, відповідач просить суд відмовити у задоволенні адміністративного позову КП «Кривбасводоканал» до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про визнання протиправними та скасування пунктів 5, 11, 12, 19, 21-27 припису від 27.05.2021 року № 165/4.3(Ц)-7/21 в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.09.2021 року від позивача та відповідача було витребувано додаткові докази в даній справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.09.2021 року клопотання представника позивача про відкладення підготовчого засідання задоволено, у задоволенні клопотання відповідача про залучення співвідповідача у даній справі відмовлено та відкладено підготовче засідання.
Усною ухвалою суду від 03.11.2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче судове засідання, розгляд справи по суті призначено на 17.11.2021 року.
Ухвалою від 17.11.2021 року вирішено викликати в судове засідання 24.11.2021 року для допиту у якості свідків держінспекторів головних спеціалістів відділу інструментально-лабораторного контролю Дніпропетровської області ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , для надання пояснень у справі.
У судовому засіданні, відкритому 17.11.2021 року розгляд справи відкладався на 24.11.2021 року, 01.12.2021 року.
У судове засідання з`явились представник позивача. Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримала та просила задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві.
Заслухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши матеріали всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України від 05.04.2007 року № 877-V Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до ст. 1 цього Закону, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
У відповідності до ч. 1 і 4 ст. 4 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Статтею 5 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначений порядок здійснення планових заходів зі здійснення державного нагляду (контролю).
Так, відповідно до частини четвертої вказаної статті 5 органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).
Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.
Частиною першою статті 7 Закону №877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
Судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією у Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) в період з 06.05.2021 року по 20.05.2021 року на підставі наказу про проведення планової перевірки від 05.05.2021 року № 761 проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства КП «Кривбасводоканал» .
Згідно з частинами другою-третьою статті 7 Закону №877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Відповідно до зазначеної норми відповідачем було оформлено для посадових осіб, які входять до складу комісії, направлення на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України від 05.05.2021 року № 4-600-22.
Частиною п`ятою статті 7 Закону №877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.
Порядок призначення планової перевірки позивачем не оскаржується в межах заявленого до розгляду адміністративного позову.
Частиною 6 ст. 7 Закону № 877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
За результатами перевірки складено акт щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів № 165/4.3 (Ц)-7/21 від 20.05.2021 року.
Позивач, з висновками акту перевірки № 165/4.3(Ц)-7/21 від 20.05.2021 року не погодився, про що зробив запис в розділі акту.
За правилами ч. 7 і 8 ст. 7 зазначеного Закону, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
З аналізу наведених правових норм вбачається, що у разі якщо за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) складає, зокрема, припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу. При цьому припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання.
Оскільки, при проведенні планової перевірки виявлено порушення підприємством норм діючого природоохоронного законодавства, на виконання Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" № 877 від 05.04.2007 року (надалі Закон № 877), відповідачем складено припис № 165/4.3(Ц)-7/21 від 27.05.2021 року.
В приписі 165/4.3(Ц)-7/21 від 27.05.2021 року приписано, зокрема:
5. Надати інформацію щодо вжитих заходів для ліквідації наслідків забруднення територій земель в районі відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська;
11. Запровадити заходи щодо захисту, моніторингу і локалізації забруднень у місці розташування МВВ здійснити контроль за станом та впливом об`єктів МВВ на підземні водонососні горизонти;
12. Експлуатацію ГОУ (ЗІЛ-900 М на ДВ «11-№13-№5) здійснювати у відповідності до вимог «Правил…» - внести інформацію до розділу паспорту «Відомості про проведенні ремонти, заміну або модернізацію установки очистки газу»;
19. Забезпечити дотримання режиму зони санітарної охорони на Радушинському ВК облаштувати акваторію огороджуючи ми буями;
21. Розробити інвентаризацію відходів, що утворюються при діяльності підприємства, відповідно до фактичного стану підприємства; визначити склад і властивості всіх видів відходів та ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини; розробити та погодити згідно вимог законодавства нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів у технологічних процесах та нормативи питомих показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства;
22. Розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства;
23. Розробити реєстрові картки ОУВ згідно чинного законодавства на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства;
24. Забезпечити ведення первинного поточного обліку кількості відходів за формою 1 - ВТ в повному обсязі згідно вимог законодавства;
25. Забезпечити повноту та достовірність інформації в процесі збирання та обробки даних для складання статистичної звітності;
26. Визначити та облаштувати у відповідності до вимог законодавства місця тимчасового зберігання різних видів відходів на підприємстві - матеріалів відпрацьованих від процесів фарбування (ганчірки, валики тощо), відходи тари з під реактивів та прострочені хімреактиви, відпрацьовані конденсатори, відпрацьовані транформаторні масла, відходи сальникової набивки.
Що стосується п. 5 припису № 165/4.3(Ц)-7/21 від 27.05.2021 року, суд зазначає наступне.
14 травня 2021 року під час перевірки інформації вказаної у зверненні громадських інспекторів з охорони довкілля державної екологічної інспекції України ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яке надійшло на голову Державної екологічної інспекції України та до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу при візуальному огляді виявлено сліди витоку зворотних (шахтних) вод у річку Саксагань в районі відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська КП «Кривбасводоканал». На момент перевірки скид зворотних(шахтних) вод в річку Саксагань не відбувався. За результатами інструментального інспекційного контролю у відібраних пробах ґрунту на земельній ділянці з видимими ознаками забруднення (слідами витоку шахтних вод) в районі відстійників шахтних вод насосної станції «Шахтарська» КП «Кривбасводоканал» загальною площею 1360,0кв.м. (акт відбору проб 14.05.2021 року №2-21-2) зафіксовано перевищення вмісту хлоридів та сульфатів в порівнянні з фоновою концентрацією, протокол №2-21-2 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів. Підприємством не в повному обсязі вживаються заходи щодо запобігання негативному і екологонебезпечному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків такого впливу. Підприємством під час перевірки не надано пояснення щодо аварійної ситуації (витоків шахтних вод на ґрунт в районі відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська) та не надана інформація щодо ліквідації наслідків негативного впливу. Підприємство несвоєчасно надає інформацію до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу про виникнення аварійних забруднень (в журналі реєстрації аварій відсутній запис аварійного скиду шахтних вод з відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська) (пункти 4, 5-7 акту від 20.05.2021 року № 165/4.3(Ц)-7/21).
Судом встановлено, та не заперечується сторонами, що КП «Кривбасводоканал» здійснює надання послуг з перекачування шахтних вод на підставі договорів, укладених між КП «Кривбасводоканал» та ПРАТ «ЦГЗК» (№151-71-04 від 31.01.2018 року), ПАТ «Арселор Міталл Кривий Ріг», ПРАТ «Суха Балка» (№782 від 01.12.2020 року), ПАТ «Кривбасхалізорудком» (№781/1253 від 01.12.2020 року) та на підставі договору оренди індивідуального визначеного (нерухомого або іншого) майна, що належить до державної власності укладеного з ДП «Кривбаспромводопостачання» №12/02-6494-ОД від 29.12.2017 року.
Позивач має дозвіл на спеціальне водокористування виданий Державним агентством водних ресурсів України 13.01.2020 року №4/ДП/49-д-20, строк дії якого з 13.01.2020 року по 13.03.2023 року. Фактичне місце здійснення діяльності (водокористування) забір води з Південного водосховища (Радущанський водопровідний комплекс) розміщений на базі балок Таранова, Чабанка в межах м. Кривий Ріг Дніпропетровська область, Басейн р. Дніпро, район річкового басейну р. Дніпро.
В процесі перекачування шахтних вод задіяна насосна станція Шахтарська для перекачування шахтних вод з шахт ім. Фрунзе, «Октябрьська», «Родіна» у ставок накопичувач б. Свистунова.
Протоколом №2-21-2 від 20.05.2021 року вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів відібраних на території земель біля відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська КП «Кривбасводоканал» зафіксовано перевищення сульфітів та хлоридів, а саме:
-ґрунт з території земель з північної сторони відстійника шахтних вод насосної станції Шахтарська та з південної сторони від р. Саксагань, згідно схеми ділянка S1 (площа земельної ділянки 540 м2), глибина відбору 0-0,2 м.
Сульфати, мг/кг
нормований вміст: 386,8
результат вимірювання: 3411,3;
Хлориди, мг/кг
нормований вміст: 292,5
результат вимірювання: 2614,7;
-ґрунт з території земель з північної сторони відстійника шахтних вод насосної станції Шахтарська та з південної сторони від р. Саксагань, згідно схеми ділянка S2 (площа земельної ділянки 420 м2), глибина відбору 0-0,2 м.
Сульфати, мг/кг
нормований вміст: 386,8
результат вимірювання: 1139,9;
Хлориди, мг/кг
нормований вміст: 292,5
результат вимірювання: 7454,0;
-ґрунт з території земель з північної сторони відстійника шахтних вод насосної станції Шахтарська та з південної сторони від р. Саксагань, згідно схеми ділянка S3 (площа земельної ділянки 400 м2), глибина відбору 0-0,2 м.
Сульфати, мг/кг
нормований вміст: 386,8
результат вимірювання: 1438,2;
Хлориди, мг/кг
нормований вміст: 292,5
результат вимірювання: 4458,4.
Статтею 35 Закону України «Про охорону земель» від 19.06.2003 року № 962-IV (надалі по тексту Закон №962-ІV) передбачені вимоги до власників і землекористувачів, у тому числі орендарів, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності.
Власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів; підвищувати родючість ґрунтів та зберігати інші корисні властивості землі на основі застосування екологобезпечних технологій обробітку і техніки, здійснення інших заходів, які зменшують негативний вплив на ґрунти, запобігають безповоротній втраті гумусу, поживних елементів тощо; дотримуватися нормативів при здійсненні протиерозійних, агротехнічних, агрохімічних, меліоративних та інших заходів, пов`язаних з охороною земель, збереженням і підвищенням родючості ґрунтів; надавати відповідним органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування відомості про застосування пестицидів та агрохімікатів; сприяти систематичному проведенню вишукувальних, обстежувальних, розвідувальних робіт за станом земель, динамікою родючості ґрунтів; своєчасно інформувати відповідні органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування щодо стану, деградації та забруднення земельних ділянок; забезпечувати додержання встановленого законодавством України режиму використання земель, що підлягають особливій охороні; забезпечувати використання земельних ділянок за цільовим призначенням та дотримуватися встановлених обмежень (обтяжень) на земельну ділянку; забезпечувати захист земель від ерозії, виснаження, забруднення, засмічення, засолення, осолонцювання, підкислення, перезволоження, підтоплення, заростання бур`янами, чагарниками і дрібноліссям; уживати заходів щодо запобігання негативному і екологонебезпечному впливу на земельні ділянки та ліквідації наслідків цього впливу.
Господарська та інша діяльність, яка зумовлює забруднення земель і ґрунтів понад установлені гранично допустимі концентрації небезпечних речовин, забороняється. У разі виявлення фактів забруднення ґрунтів небезпечними речовинами спеціально уповноважені органи виконавчої влади у галузі охорони земель вживають заходів до обмеження, тимчасової заборони (зупинення) чи припинення діяльності підприємств, установ, організацій, незалежно від форм власності, притягнення винних до відповідальності згідно із законом і проведення в установленому порядку робіт з дезактивації, відновлення забруднених земель, консервації угідь і визначення режимів їх подальшого використання. Особливості режиму і порядку використання забруднених земель погоджуються з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Нормативи гранично допустимих концентрацій небезпечних речовин у ґрунтах, а також перелік цих речовин встановлює Кабінет Міністрів України (стаття 45 Закон №962-ІV).
Доводи позивача про те, що причиною підвищення вмісту хлоридів та сульфатів на земельній ділянці, що досліджувалася, може бути спричинена їх довготривалим вимиванням з бурту відходів видобутку корисних копалин під дією атмосферних опадів, судом не приймається до уваги, оскільки саме на позивача покладається обов`язок щодо контролю витоку шахтних вод з ставків відстійників та не допущення забруднення водоохоронної зони р. Саксагань та ґрунтів, прилеглої до ставків-відстійників території та відкачування шахтних вод з накопичувача. Позивачем не надано доказів того, що сліди витоку зворотних (шахтних) вод в р. Саксагань в районі відстійників шахтних вод насосної станції Шахтарська сталися внаслідок винних дій інших осіб, а не позивача.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість доводів позивача в частині скасування пункту 5 оскаржуваного припису.
Що стосується п. 11 припису від 27.05.2021р. №165/4.3(Ц)-7/21, суд зазначає наступне.
Підприємству було висунуто вимогу, щодо здійснення контролю за станом та впливом MBB на підземні водоносні горизонти в зв`язку із категорією екологічної безпеки всіх трьох MBB «небезпечні».
Опис цього виявленого порушення вимог законодавства зазначено у пункті 25 акту від 20.05.2021 року № 165/4.3(Ц)-7/21: «категорія екологічної безпеки всіх трьох MBB - небезпечні об`єкти постійного контролю, обов`язковість заходів щодо захисту, моніторингу і локалізації забруднень. Позивач не здійснює контроль за станом та впливом об`єкта MBB на підземні водоносні горизонти».
Статтею 29 Закону України «Про відходи» передбачено, що з метою визначення та прогнозування впливу відходів на навколишнє природне середовище, своєчасного виявлення негативних наслідків, їх відвернення та подолання виробники відходів, їх власники, а також центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища здійснюють моніторинг місць утворення, зберігання і видалення відходів.
Частиною 1 статті 105 Водного Кодексу України встановлено, що підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувані промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод.
Суд погоджується з доводами позивача, що проектами відстійників шахтних вод та полів компостування осадів стічних вод система моніторингу стану підземних водоносних горизонтів не передбачена. Відсутня нормативна база щодо фонової якості води підземних водоносних горизонтів в районі розміщення споруд підприємства для визначення наявності чи відсутності впливу об`єктів позивача на стан навколишнього середовища.
Що стосується п. 12 оскаржуваного припису, суд зазначає наступне.
В акті перевірки відповідачем зазначено, що «єксплуатація ГОУ здійснюється з порушенням «Правил...». В ремонтно-механічній майстерні підприємства встановлено газоочисне обладнання/устаткування (ГОУ) 31Л-900М, який застосовується для видалення і очистки повітря від абразивного пилу, що утворюється при роботі заточувального верстату (джерело викиду №11-№13-№5). У паспорті ГОУ (внесення інформації) відсутні записи в розділі «відомості про проведені ремонти, заміну або модернізацію установки очистки газу». Відсутня інформація щодо періодичності заміни матерчатого фільтруючого елементу чи/або періодичності роботи механізму струшування фільтру».
Згідно пункту 2.2.3 «Правил технічної експлуатації установок очистки газу», затверджених наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища 06.02.2009 року № 52., рекомендацій проектних організацій та відповідної документації, яка додається до ГОУ, що експлуатується суб`єктом господарювання, необхідно розробити і затвердити інструкцію з експлуатації ГОУ відповідно до умов їх роботи.
КП «Кривбасводоканал» інструкцію розроблено та надано на запит інспектора, про що є відмітка в пункті 8 додатку № 1 до акту. В паспорті ГОУ зазначена інформація щодо ремонту устаткування в 2007 році.
Згідно інструментально-лабораторних вимірювань станом на сьогоднішній день ГОУ відповідає умовам дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря щодо параметрів викидів забруднюючих речовин та ефективності роботи.
Необхідність проведення капітального ремонту, у тому числі заміни матерчатого фільтруючого елементу є необґрунтованим. Форма паспорту ГОУ не передбачає внесення інформації щодо періодичності роботи механізму струшування фільтру.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем вимоги ст. 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», пункту 2.2.3 Правил технічної експлуатації установок очистки газу» затверджених наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища 06.02.2009 року №52, не порушувалися.
Що стосується п. 19 оскаржуваного припису, суд зазначає наступне.
В акті перевірки відповідачем зазначено, що позивачем порушується режим зони санітарної охорони на Радушанському ВК - акваторія не огороджена буями.
У відповідності до ч. 1 ст. 44 Водного Кодексу України, водокористувач зобов`язаний зокрема утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої.
Пунктом 4 умов спеціального водокористування Дозволу на спеціальне водокористування від 13.01.2020 року № 4/ДП/49д-20 встановлено обов`язок підприємства: дотримуватись вимог водного законодавства, зокрема статті 44 Водного кодексу України, щодо обов`язків водокористувачів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.1998 року № 2024 затверджено Правовий режим зон санітарної охорони водних об`єктів.
Встановлено, що у межах першого поясу ЗСО: для поверхневих джерел водопостачання здійснюється зокрема огородження акваторії буями, іншими попереджувальними знаками, встановлення над водоприймачами водозаборів бакенів з освітленням на судноплавних водних об`єктах.
Аналіз приписів підпункту 1 пункту 6 частини 1 Постанови Кабінету Міністрів України №2024 дозоляє прийти до висновку, що огородження акваторії буями здійснюється на судноплавних водних об`єктах.
Південне водосховище не відноситься до категорії судноплавних водних об`єктів. Згідно наданих Рішень щодо встановлення зон санітарної охорони, огородження акваторії на Радушанському водопровідному комплексі буями, - не передбачено.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що позивачем не порушувалися вимоги пункту 6 статті 44 Водного Кодексу України, підпункт 1 пункту 6 частини 1 Постанови КМУ від 18.12.1998 року № 2024 та пункт 4 умов Дозволу на спеціальне водокористування від 13.01.2020 року № 4/ДГІ/49д-20.
Що стосується п. 21-27 оскаржуваного припису, суд зазначає наступне.
В акті перевірки відповідачем зазначено, що на підприємстві в наявності звіт про інвентаризацію відходів виробництва позивача (2019 рік), результати якого взято на облік Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА (лист від 20.01.2020 року № 3-291/0/261-20), згідно якого на підприємстві утворюється 35 видів відходів. Слід зазначити, що в матеріалах інвентаризації не враховані всі види відходів, які утворюються при діяльності підприємства, а саме: матеріали відпрацьовані від процесів фарбування (ганчірки, валики тощо), відходи тари з-під реактивів та прострочені хімреактиви, відпрацьовані конденсатори, відпрацьовані трансформаторні масла, відходи сальникової набивки, тощо). Технічні паспорти відходів та реєстрові карти ОУВ розроблені не на всі види відходів, які утворюються на підприємстві. Первинний поточний облік кількості відходів, які утворюються на підприємстві ведеться не в повному обсязі, без урахування всіх видів відходів. Статистична звітність по формі №1 відходи складається, але без урахування не облікованих в матеріалах інвентаризації видів відходів. Місця тимчасового зберігання різних видів відходів на підприємстві не обладнано у відповідності до вимог законодавства відсутнє місце для зберігання матеріалів відпрацьованих від процесів фарбування (ганчірки, валики тощо), відходи тари з під хімреактиви, відпрацьовані конденсатори, відпрацьовані трансформаторні масла, відходи сальникової набивки, тощо). На підприємстві договори щодо видалення чи утилізації відходів укладено не на всі види відходів, а саме матеріали відпрацьовані від процесів фарбування (ганчірки. Вадики тощо), відходи тари з під реактивів та прострочені хімреактиви, відпрацьовані конденсатори, відпрацьовані трансформаторні масла, відходи сальникової набивки, тощо).
Згідно ст. 17 Закону України Про відходи суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані:
а) запобігати утворенню та зменшувати обсяги утворення відходів;
б) забезпечувати приймання та утилізацію використаних пакувальних матеріалів і тари, в яких знаходилася продукція цих підприємств, установ та організацій - суб`єктів господарської діяльності, або укладати угоди з відповідними організаціями на їх збирання та утилізацію;
в) визначати склад і властивості відходів, що утворюються, а також ступінь небезпечності відходів для навколишнього природного середовища та здоров`я людини відповідно до нормативно-правових актів, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища;
г) на основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти і вести первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, і подавати щодо них статистичну звітність у встановленому порядку;
д) забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки;
е) брати участь у будівництві об`єктів поводження з відходами;
є) здійснювати організаційні, науково-технічні та технологічні заходи для максимальної утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам та організаціям, що займаються збиранням, обробленням та утилізацією відходів, а також забезпечувати за власний рахунок екологічно обгрунтоване видалення тих відходів, що не підлягають утилізації;
ж) не допускати змішування відходів, якщо це не передбачено існуючою технологією та ускладнює поводження з відходами або не доведено, що така дія відповідає вимогам підвищення екологічної безпеки;
з) не допускати зберігання та видалення відходів у несанкціонованих місцях чи об`єктах;
и) здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів;
і) своєчасно в установленому порядку сплачувати екологічний податок, що справляється за розміщення відходів;
ї) надавати місцевим органам виконавчої влади та органам місцевого самоврядування, уповноваженим органам виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища інформацію про відходи та пов`язану з ними діяльність, у тому числі про випадки несанкціонованого попадання відходів у навколишнє природне середовище та вжиті щодо цього заходи;
й) призначати відповідальних осіб у сфері поводження з відходами;
к) забезпечувати розробку в установленому порядку та виконання планів організації роботи у сфері поводження з відходами;
л) відшкодовувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, здоров`ю та майну громадян, підприємствам, установам та організаціям внаслідок порушення встановлених правил поводження з відходами, відповідно до законодавства України;
м) забезпечувати професійну підготовку, підвищення кваліфікації та проведення атестації фахівців у сфері поводження з відходами;
н) мати ліцензії на здійснення операцій у сфері поводження з небезпечними відходами і/або дозвіл на транскордонне перевезення небезпечних відходів;
о) мати погоджений із уповноваженими органами виконавчої влади план дій на випадок виникнення надзвичайної ситуації, пов`язаної з поводженням з небезпечними відходами;
п) передбачати при укладанні угод на поставку в Україну товарної продукції утилізацію чи вивезення з України використаних пакувальних матеріалів і тари;
р) здійснювати планування нового будівництва або реконструкції об`єкта поводження з відходами з дотриманням вимог законодавства про містобудування;
с) мати дозвіл на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, якщо їхня діяльність призводить до утворення відходів, для яких Пзув перевищує 1000;
т) виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством, щодо запобігання забрудненню навколишнього природного середовища відходами.
Суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами укладають договори з юридичною особою, яка в установленому порядку визначена виконавцем послуг на вивезення побутових відходів на певній території, на якій знаходиться об`єкт утворення відходів.
Відповідно до ст. 7 Закону України Про відходи у сфері поводження з відходами встановлюються такі нормативи: граничні показники утворення відходів у технологічних процесах; питомі показники утворення відходів, використання та втрат сировини у технологічних процесах; інші нормативи, передбачені законодавством.
Нормативи у сфері поводження з відходами розробляються відповідними міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями за погодженням із уповноваженими органами виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища.
Державному обліку та паспортизації підлягають в обов`язковому порядку всі відходи, що утворюються на території України і на які поширюється дія цього Закону. Державний облік та паспортизація відходів здійснюються у порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України. Система і форми звітності, порядок надання і використання відповідної інформації про відходи, а також порядок перегляду їх номенклатури розробляються на основі державного класифікатора відходів і затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері статистики, за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища та інших заінтересованих центральних органів виконавчої влади (ст. 26 Закону України Про відходи).
Як вбачається із матеріалів справи, позивачем затверджено Звіт про інвентаризацію відходів виробництва КП «Кривбасводоканал» (2019 рік), результати якого взято на облік Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА, згідно якого на підприємстві утворюється 35 видів відходів. Звіт про інвентаризацію відходів виробництва КІІ «Кривбасводоканал» (2019 рік) було надано для перевірки.
Також позивачем зазначено, що прострочені хімічні реактиви обліковуються на підприємстві під кодом 7760.3.1.02. Відпрацьовані трансформаторні масла обліковуються на підприємстві під кодом 6000.2.8.10. Відпрацьовані конденсатори обліковуються на підприємстві під кодом 7740.3.1.04. Матеріали відпрацьовані від процесів фарбування (ганчірки, валики тощо) входять до складу будівельних відходів, які обліковуються на підприємстві під кодом 4510.2.9.09.
Позивач зазначає, що фарбувальні роботи на підприємстві здійснюються за допомогою фарбопульту. Відходи сальникової набивки на підприємстві не утворюються. Підприємство використовує пенькову сальникову набивку. Згідно технології перебивки сальників необхідно: спочатку в сальник закласти плетінку зі свіжої пеньки, потім в середину - плетінку зі старої пеньки, і на останок, знову закладається плетінка зі свіжої пеньки. Тара з-під хімічних реактивів повторно використовується на підприємстві після знешкодження. В разі утворення відходів скляної тари, вона передається на утилізацію в якості склобою, який обліковується на підприємстві під кодом 7710.3.1.03.
Позивачем в 2019 році виконано інвентаризацію відходів та розроблення відповідних інших нормативних документів (технічних паспортів відходів, реєстрових карт), їх погодження згідно вимог чинного законодавства.
Позивач звертає увагу на те, що договори щодо видалення та утилізації відходів на всі види відходів, які утворюються під час діяльності КП «Кривбасводоканал» відповідно до вимог ст.ст. 17, 33 Закону України «Про відходи» укладені із спеціалізованими організаціями та підприємствами, які мають дозволи та ліцензії на ці види діяльності та були надані під час перевірки для огляду.
Так, Комунальним підприємством «Кривбасводоканал» укладені наступні договори: Договір №35-ЕКО від 28.02.2017р. з ТОВ «УТІЛЬВТОРПРОМ», Договір №21/9/51-ЕКО про надання послуг з розміщення будівельних та промислових відходів від 03.02.2020р. з ТОВ «Екоспецтранс», Договір №102/9/Ю5-ЕКО про надання послуг із захоронения твердих побутових відходів від 20.02.2020р. з ТОВ «Екоспецтранс», Договір купівлі-продажу №205-ВТТ від 10.04.20р. з ФОГІ Милобог О.В., Договір купівлі-продажу №352-ЕКО від 30.07.2020р. з ТОВ «Промснаб», Договір №454-ЕКО від 07.12.2020р. з TOB «ЕКОТРАНС-СЕРВ1С».
Під час планової перевірки Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу наявності необлікованих видів відходів на комунальному підприємстві «Кривбасводоканал» не встановлено також не наведено будь-якої інформації про їх виявлення чи знаходження.
Суд звертає увагу на те, що суть припису - виключно обов`язкова письмова вимога щодо усунення конкретних порушень вимог законодавства. Включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документу, що складається за результатами заходу державного нагляду».
Включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер, суперечить суті та меті припису як розпорядчого документу, що складається за результатами заходу державного нагляду.
Відповідачем при проведенні перевірки не встановлені та не доведені порушення природоохоронного законодавства, які наведені у приписі, а саме: пунктів 21-27 оскаржуваного припису.
Отже, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про часткове задоволення позову.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частина 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
В той же час, і ч. 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов`язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, судові витрати, підлягають розподілу між сторонами пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 1135 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог позивача.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати пункти 11, 12, 19, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 припису від 27.05.2021 року №165/4.3(Ц)-7/21, виданого Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на підставі акту від 20.05.2021р. №165/4.3(Ц)-7/21.
В задоволенні решти вимог відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 грудня 2021 року.

Суддя О.В. Серьогіна