Справа № 540/6564/21
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2021-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/6564/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Ковбій О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 06.10.2021 р. № UA508040/2021/000237/2,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі (далі - відповідач, Митниця), у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі про коригування митної вартості товарів від 06.10.2021 №UA508040/2021/000237/2 щодо збільшення митної вартості товарів, імпортованих ФОП ОСОБА_1 .

Позов обґрунтовує тим, що 07.06.2021 між ФОП ОСОБА_1 та "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODACT CO., LTD" (Китай) укладено контракт №07062021. На підставі вказаного контракту та супроводжувальних документів продавець - "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODACT CO., LTD" здійснив на адресу покупця - ФОП ОСОБА_1 поставку товарів: поліетиленові шланги гнучкі (крапельна стрічка) з вбудованими краплевипусками (жорсткими емітерами), не армовані, не сполучені з іншими матеріалами, не обладнані фітингами, у рулонах на картонній бабіні. Під час декларування вказаних товарів позивачем відповідно до ст.ст.57, 58 МК України самостійно визначено митну вартість товарів за основним методом, а саме, за ціною контракту, яка склала 29601,60 доларів США. Окрім того, позивачем заявлено окремою складовою вартості імпортованих товарів витрати на транспортування в загальній сумі 342860,40 грн. З метою митного оформлення товарів та на підтвердження заявленої митної вартості товарів позивачем надано Митниці повний пакет документів, передбачений ст.53 МК України. Проте, 06.18.2021 відповідачем прийнято рішення №UA508040/2021/000237/2, яким за резервним методом скориговано митну вартість товарів до 47740 доларів США, внаслідок чого позивач змушений був додатково сплатити за товар 6823,29 грн мита та 28657,85 грн. ПДВ. Вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів прийнято з порушенням вимог МК України, так як воно не містить передбачених законодавством відомостей про підстави невизнання заявленої митної вартості, обґрунтованих підстав для коригування заявленої декларантом митної вартості. При цьому, позивач не погоджується з обставинами, на які вказує в оскаржуваному рішенні відповідач, оскільки вони жодним чином не спростовують митної вартості, яка визначена позивачем у поданій митній декларації, і не є підставою для здійснення коригування її вартості. З огляду на викладене вважає, що висновок митного органу щодо не підтвердження ФОП ОСОБА_1 числового значення складових митної вартості товарів, заявлених за основним методом її визначення, є безпідставним, так як позивачем надано всі обов`язкові документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України.

Ухвалою від 01.11.2021 відкрито провадження, визначено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

02.12.2021 від відповідача надійшов відзив на позов, згідно якого останній позов не визнає. Зазначає, що за результатами оцінки ризику щодо поданої позивачем митної декларації спрацювала система АСАУР з формами контролю: перевірка достовірності декларування витрат на транспортування, контроль правильності визначення митної вартості товарів, витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів".

Перевіркою наданих документів було встановлено наявність невідповідностей, а саме: серед документів для підтвердження транспортних витрат декларантом надано договір транспортно-експедиційного обслуговування № 2304/2021 від 23.04.2021. Відповідно до п.2.1 даного договору Виконавець (ТОВ "Дайрект Лайн") зобов`язується забезпечити послуги з організації перевезення вантажів Клієнта (ФОП ОСОБА_1 ). З вказаного договору не вбачається, що саме ТОВ "Дайрект Лайн" встановлює вартість перевезення, адже відповідно до п.3.1.1 від свого імені та від імені клієнта укладає правочини з перевізниками. Надані до митного оформлення документи не містять посилань на визначення ціни перевезення (фрахту) безпосереднім перевізником товару (INTERFREIGHT LOGISTICS CO., LTD).

Також, відповідно до додаткового договору № 1 від 30.06.2021 продавець зобов`язаний доставити товар у порт Xingang. Проте, згідно правил ІНКОТЕРМС 2000 на умовах поставки FOB, продавець зобов`язаний завантажити товар на борт судна. Додатково наданий Рахунок на оплату транспортних витрат № 1932 від 30.09.2021 також цих відомостей не містять, наявна інформація про витрати на міжнародне перевезення (морський фрахт). Отже, відсутні відомості стосовно витрат на навантаження товару на борт судна у порт Xingang, а відповідно і не можливо встановити числові значення витрат (складових митної вартості), які повинні додаватися при визначенні митної вартості товару.

Згідно наявної в митних органах інформації ціна поліетилену (Азія) у червні 2021 року на дату заключення інвойсу коливається від 1300-1330 USD/т, натомість ціна готової продукції (поліетиленові шланги) становить 1345 USD/т.

Крім цього, серед документів наданих Митниці для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. Згідно правил ІНКОТЕРМС 2010 на умовах поставки FOB, продавець зобов`язаний надати покупцю, на його прохання, на його ризик і за його рахунок (при наявності витрат) інформацію, необхідну для отримання страхування.

Здійснивши порівняння рівня заявленої митної вартості задекларованого товару з рівнем митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких здійснювалося в Херсонській та інших митницях, інформація про які наявна в митниці, було встановлено, що заявлений рівень митної вартості товарів не відповідає інформації наявній у митного органу. Окрім того, перевіркою автоматизованою системою аналізу та управління ризиками також підтверджено можливе заниження митної вартості за даною поставкою.

Таким чином, митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом, відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу та відповідно прийнято рішення про коригування митної вартості №508040/2021/000237/2 від 06.10.2021.

На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відзив відповідача, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Судом встановлено, що 07.06.2021 між ФОП ОСОБА_1 та "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODACT CO., LTD" (Китай) укладено контракт №07062021. На підставі вказаного контракту та супроводжувальних документів продавець - "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODACT CO., LTD" здійснив на адресу покупця - ФОП ОСОБА_1 поставку товарів: поліетиленові шланги гнучкі (крапельна стрічка) з вбудованими краплевипусками (жорсткими емітерами), не армовані, не сполучені з іншими матеріалами, не обладнані фітингами, у рулонах на картонній бабіні, обмотаній поліетиленовою плівкою - 840 рул. Умови поставки - FОВ - порт Тяньцзинь (Китай) відповідно до Міжнародних правил "Інкотермс-2000".

06.10.2021 декларантом подано митну декларацію для здійснення митного оформлення зазначеного товару - МД № UА508040/2021/007756. Митна вартість товару визначена декларантом самостійно за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), - 29601,60 доларів США.

Для здійснення митного оформлення та підтвердження заявленої митної вартості товару декларантом надані наступні документи: пакувальний лист від 08.06.2021 б/н, рахунок-фактуру (інвойс) від 08.06.2021 №YDR210310-3, коносамент від 19.07.2021 №SHWS221070678, автотранспортну накладну від 04.10.2021 №6, декларацію про походження товару від 08.06.2021 №YDR210310-3, платіжний документ, що підтверджує вартість товару від 09.06.2021 №210609/СОR/83365, документ, що підтверджує вартість перевезення від 30.09.2021 №30-09/4, зовнішньоекономічний договір (контракт) від 07.06.2021 №07062021, договір про надання послуг митного брокера від 27.05.2021 р. № 42, договір (контракт) про перевезення від 23.04.2021 №2304/2021.

За результатами перевірки МД №UА508040/2021/007756 та поданих до неї документів, сформоване повідомлення від 06.10.2021, відповідно до якого, на підставі ст.53 МК України, митницею запропоновано ФОП ОСОБА_1 надати додаткові документи, а саме: 1) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 2) копію митної декларації країни відправлення; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або біржових організацій про вартість товару або сировини; 4) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та страхові документи.

06.10.2021 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу рахунок на оплату транспортно-експедиційних послуг від 30.09.2021 №1932, платіжне доручення на сплату транспортно-експедиційних послуг від 06.10.2021 №106, декларацію країни відправника від 16.07.2021 №00484009. Також, повідомив про відсутність будь-яких інших документів.

06.10.2021 відповідачем прийняте рішення про коригування митної вартості товарів №UA508040/2021/000237/2.

Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Статтею 49 МК України визначено, що митна вартість товарів - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.ч.4, 5 ст.58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

У відповідності до ч.3 ст.318 МК України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Статтею 50 МК України визначено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Частиною 1 статті 51 МК України встановлено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості. Однак дискреційні повноваження митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов`язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів.

При декларуванні товарів позивач визначив їх митну вартість виходячи саме з ціни угоди, що підлягала сплаті згідно умов контракту, інвойсів та інших документів постачальника.

Згідно ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з ч.2 ст.53 МК України, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст.58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Форма рішення про коригування митної вартості товарів встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Тобто, відповідно до норм Митного кодексу України митним органом при прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів повинна бути зазначена послідовність застосування методів визначення митної вартості та причини, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Відповідно до ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також згідно ч.6 ст.53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

В той же час, витребуванню підлягають лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а визначення митної вартості не за першим методом можливе тільки тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Таким чином, витребування додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. При цьому, сумніви митного органу є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відтак, наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали вiдповiднi сумніви, причини неможливості їх перевірки на пiдставi наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

В свою чергу, відсутність в рішенні про коригування митної вартості товарів інформації з належним обґрунтуванням того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.

Таке правозастосування узгоджується з висновками Верховного Суду України, викладеним у постанові від 31.03.2015 у справі №21-127а15, а також постановах Верховного Суду від 29.01.2019р. у справі №815/6827/17, від 11.09.2018р. у справі №818/362/18, від 27.03.2018р. у справі №814/1213/16, від 23.10.2018р. у справі №816/921/17.

В даному конкретному випадку, з повідомлень декларанту, наявних в матеріалах справи (а.с.27) вбачається, що митницею витребувано від позивача додаткові документи, проте жодних зазначень про наявність обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари відповідні повідомлення з вимогою про надання документів не містять.

Встановивши вiдсутнiсть достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхiднi для підтвердження того чи іншого показника.

Натомість, таких відомостей повідомлення органу митного контролю також не містять, що на думку суду, не дає можливості декларанту зрозуміти юридичне волевиявлення відповідача та надати документи необхідні для усунення конкретно визначених сумнівів митниці та, як наслідок, не сприяє юридичній визначеності в правовідносинах з суб`єктом владних повноважень.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів, підставою для його прийняття стало встановлення відповідачем тієї обставини, що складові митної вартості достовірно документально не підтверджено, подано не всі документи для підтвердження митної вартості, а надані позивачем документи містять розбіжності, а саме:

- серед документів для підтвердження транспортних витрат декларантом надано договір транспортно-експедиційного обслуговування № 2304/2021 від 23.04.2021, відповідно до п.2.1 якого Виконавець (ТОВ "Дайрект Лайн") зобов`язується забезпечити послуги з організації перевезення вантажів Клієнта (ФОП ОСОБА_1 ) та з якого не вбачається, що саме ТОВ "Дайрект Лайн" встановлює вартість перевезення, адже відповідно до п.3.1.1 від свого імені та від імені клієнта укладає правочини з перевізниками;

- надані до митного оформлення документи не містять посилань на визначення ціни перевезення (фрахту) безпосереднім перевізником товару (INTERFREIGHT LOGISTICS CO., LTD);

- відповідно до додаткового договору № 1 від 30.06.2021 продавець зобов`язаний доставити товар у порт Xingang, проте, згідно правил ІНКОТЕРМС 2000 на умовах поставки FOB, продавець зобов`язаний завантажити товар на борт судна, наданий Рахунок на оплату транспортних витрат № 1932 від 30.09.2021 також цих відомостей не містять, наявна інформація про витрати на міжнародне перевезення (морський фрахт), отже відсутні відомості стосовно витрат на навантаження товару на борт судна у порт Xingang, а відповідно і не можливо встановити числові значення витрат (складових митної вартості), які повинні додаватися при визначенні митної вартості товару;

- згідно наявної в митних органах інформаціїї ціна поліетилену (Азія) у червні 2021 року (на дату заключення інвойсу (08.06.2021 року) коливається від 1300-1330 USD/т, натомість ціна готової продукції (поліетиленові шланги) становить 1345 USD/т. При цьому відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції). Тобто поліетилен є лише сировиною для виготовлення задекларованого товару, а вартість самого товару, як мінімум, буде включати вартість сировини, енергоресурсів та робіт необхідних для його виготовлення;

- серед документів відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем;

- також, декларантом неподані усі необхідні додаткові документи, витребуванні в рамках положень статті 53 МКУ, а саме:

1)каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

2)копію митної декларації країни відправлення.

3)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини

4)документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів та страхові документи

Стосовно доводів відповідача про ненадання документів про вартість страхування суд зазначає наступне.

Поставка товарів здійснювалася морем на умовах FOB - порт Тяньцзинь (Китай).

Відповідно до Інкотермс-2000 термін "франко-борт" (FOB) означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати й ризики втрати чи пошкодження товару повинен нести покупець. Термін FOB зобов`язує продавця здійснити митне очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки у випадках перевезення товару морським або внутрішнім водним транспортом. Продавець зобов`язаний надати товар із комерційним рахунком-фактурою або еквівалентним йому електронним повідомленням, у відповідності з умовами договору купівлі-продажу, а також будь-які інші докази відповідності, які можуть вимагатися за договором. Продавець не має обов`язку зі страхування вантажу. Покупець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару від названого порту відвантаження.

Зважаючи на те, що перевезення товарів здійснювалося морем на умовах поставки FOB, в даному випадку ФОП ОСОБА_1 не повинен додатково страхувати товари.

У документах, надання покупцеві яких передбачено контрактом і на підставі яких позивачем розраховувалась митна вартість товарів, та які надавались на вимогу відповідача, вказана ціна товару з урахуванням умов поставки FОВ.

Таким чином, суд вважає помилковим твердження відповідача про неможливість перевірки правильності визначеної декларантом митної вартості товару за відсутності документів, що містять відомості про вартість страхування, оскільки такі документи у даному випадку не вимагаються.

Аналогічний правовий висновок з цього питання викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 по справі № 821/829/18, від 14.08.2018 по справі № 821/1617/17, від 13.11.2018 по справі № 821/410/18.

Також суд вважає безпідставними доводи відповідача про ненадання позивачем документів, які підтверджують вартість перевезення.

З матеріалів справи слідує, що 23.04.2021 між ТОВ "ДАЙРЕКТ ЛАЙН" (Виконавець) та ФОП ОСОБА_1 (Клієнт) укладено договір на транспортно-експедиторське обслуговування №2304/2021, згідно п.2.1 якого Виконавець зобов`язується за плату і рахунок Клієнта виконати або організувати виконання визначених цим Договором послуг, пов`язаних з перевезенням вантажу відповідно до узгоджених Сторонами Заявок.

Частиною 4 Договору визначається ціна договору та взаємні розрахунки, а також за умовами якого оплата витрат, понесених Виконавцем, здійснюється на підставі рахунку, що виставляється Виконавцем Клієнту.

Як вбачається з матеріалів справи декларантом на підтвердження вартості перевезення були надані рахунок на оплату від 30.09.2021 № 1932 та платіжне доручення від 06.10.2021 № 106 на суму 342830,40 грн.

Суд вважає, що надані позивачем документи у повній мірі підтверджують вартість понесених позивачем витрат на транспортування товару за межами території України та є достатніми для визначення вказаної складової митної вартості.

З огляду на викладене, суд вважає, що позивачем були надані до митного органу всі необхідні документи на підтвердження витрат на транспортування товару, які є складовою митної вартості товару.

Суд вважає необґрунтованим твердження відповідача про ненадання позивачем документів про визначення вартості перевезення безпосереднім перевізником - INTERFREIGHT LOGISTICS CO., LTD, оскільки за умовами договору на транспортно-експедиторське обслуговування, саме Виконавець здійснює самостійний добір перевізників, агентів, інших третіх осіб та укладає правочини з такими третіми особами від свого імені або від імені Клієнта.

Також за умовами цього договору Клієнт здійснює оплату послуг за цим договором згідно рахунку, наданого Виконавцем. Безпосередньо ФОП ОСОБА_1 не укладає договорів перевезення, не має безпосередніх відносин з перевізниками. Належним підтвердженням виконання умов укладеного договору транспортного експедирування (перевезення вантажу) є документи, складені саме Виконавцем.

Таким чином, надані позивачем документи щодо вартості транспортних послуг, складені ТОВ "ДАЙРЕКТ ЛАЙН", є належним підтвердженням понесених позивачем витрат.

Крім того, митним органом взагалі не витребовувались документи щодо транспортування вантажу, складені перевізником такого вантажу.

Алогічна позиція викладена в постанові П`ятого апеляційного адміністративного суду від 15.10.2020 у справі № 540/179/20.

Щодо доводів відповідача про відсутність відомостей стосовно витрат на навантаження товару на борт судна в порту Xingang, суд зазначає, що ці витрати не сплачуються окремо, оскільки імпортований ФОП ОСОБА_1 товар поставлявся постачальником "LANGFANG YIDA GARDENING PLASTIC PRODUCT CO., LTD" на умовах FOB - порт Тяньцзинь (Xingang) за міжнародними правилами інтерпретації комерційних термінів ІНКОТЕРМС 2000 року згідно п. 2.1 контракту №07062021 від 07.06.2021 року, тобто на умовах франко борт судна, які передбачають, що витрати з навантаження товару на борт судна несе постачальник. Тобто, витрати з навантаження імпортованого ФОП ОСОБА_1 товару на борт судна включені у вартість імпортованого товару за умовами п. 2.1 контракту №07062021 від 07.06.2021 та не сплачуються окремо.

Щодо доводів відповідача про ненадання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, то суд вважає їх безпідставними, так як такі документи згідно ч.2 ст.53 МК України не є обов`язковими, а враховуючи, що надані декларантом документи підтверджували всі складові митної вартості, не містили розбіжностей та/або явних ознак підробки, тому у митного органу не було законних підстав для витребування додаткових документів.

Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 19.12.2019 у справі № 810/5295/15, від 06.02.2020 у справі № 540/2219/18.

Отже, суд відхиляє вищевказані доводи відповідача про наявність сумніву у заявленій позивачем митній вартості імпортованих товарів з підстав, наведених у спірному рішенні про коригування митної вартості товарів, оскільки надані позивачем до митного органу вище перелічені документи, підтверджують ціну імпортованих товарів та жодних розбіжностей не містять.

Разом з тим, підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів слугувала інформація з цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.

Однак формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товарів і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення їх митної вартості.

Окремо суд зауважує, що посилання у рішенні про коригування митної вартості товарів від 06.10.2021 № UA508040/2021/000237/2 на положення ст.VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі є безпідставними, так як відповідачем не наведено обставини та докази того, яким чином документи, надані позивачем, порушують чи не відповідають вимогам вказаної статті. Більш того, відповідно до положень Митного кодексу України застосування Генеральної угоди з тарифів і торгівлі можливе лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст.ст.58-63 цього Кодексу.

Відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товарів.

Відповідно до ч.2 ст.55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів від 06.10.2021 №UA508040/2021/000237/2 відповідачем використано для коригування митної вартості товару № 1 - МД від 16.09.2020 № UA500500/2021/213288.

При цьому суд зауважує, що відповідачем не надано суду МД, яка була ним використана для коригування митної вартості, тому встановити, чи відповідає товар, зазначений в цій МД товару, що декларується позивачем, неможливо.

Крім того, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованих позивачем товарів за резервним методом, відповідач не вказав, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навів порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товарів, ціна яких взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем ч.2 ст.55 МК України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.

Аналогічна позиція з цього питання викладена в постанові Верховного Суду від 12.03.2020 у справі № 804/6243/14.

Враховуючи викладене, позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованих товарів, які містили необхідні числові показники митної вартості.

З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості товарів від 06.10.2021 №UA508040/2021/000237/2 не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товарів, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в недостовірності наданої інформації. В той же час позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів від 06.10.2021 № UA508040/2021/000237/2, а тому позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судові витрати розподілити згідно ст.139 КАС України.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі про коригування митної вартості товарів від 16.10.2021 № UAA508040/2021/000237/2.

Стягнути з Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м.Севастополі (73003, м. Херсон, вул. Гоголя, 13, ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) судовий збір у сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.В. Ковбій

кат. 108020200