Справа № 420/20110/21
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2021-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2021 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Радчука А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС (65104, м. Одеса, вул. Ільфа і Петрова, 18, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, код ЄДРПОУ ВП 44069166) про визнання протиправними рішень та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС до Головного управління ДПС в Одеській області, в якій позивач просить:

визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової ДПС накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку;

зобов`язати комісію Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладноп/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 12.08.2021р. відповідачем прийнято рішення №38608 відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» про відповідність платника податку критеріям ризиковості за п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі податкова інформація зазначено: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості». Позивач зазначає, що в графі «Податкова інформація взагалі не зазначено конкретної податкової інформації у відношені Позивача, та не зазначено, яке зазначена податкова інформація має доказове значення, оскільки позивачу ця інформація не надсилалась та зміст її не відомий.

ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» скористалось своїм правом та подало 24.09.2021 року до комісії повідомлення з документи на спростування доводів наведених в рішенні №38608.

За результатами розгляду повідомлення відповідачем 30.09.2021 року прийнято рішення №48741 яке також не містить жодних обґрунтованих та вмотивованих підстав віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як того вимагає законодавство. У графі податкова інформація зазначено: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».

ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» скористалось своїм правом та подало 12.10.2021 року до комісії повідомлення з документи на спростування доводів наведених в рішенні №48741.

За результатами розгляду повідомлення відповідачем 19.10.2021 року прийнято рішення №50449 яке знову не містить жодних обґрунтованих та вмотивованих підстав віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку. У графі податкова інформація зазначено: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості»

Позивач зазначає, що оскаржувані рішення вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку не містять розшифровки, яка саме податкова інформація слугувала підставою для віднесення ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» до переліку ризикових платників податку, а у полі «податкова інформація (яка заповнюється у разі відповідності платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)» відповідачем зазначено «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості», тобто, взагалі не зазначено конкретної податкової інформації у відношені Позивача, а лише зазначено про те, що «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості» та не зазначено, яке зазначена податкова інформація має доказове значення, оскільки, Позивачу ця інформація не надсилалась та зміст її не відомий.

Таким чином, відсутність конкретизації з боку Комісії не тільки позбавляє права позивача на обґрунтоване та вмотивоване оскарження вказаних рішень, але і свідчить про недотримання комісією та ГУ ДПС в Одеській області як суб`єктами владних повноважень вимог Конституції України щодо обов`язку діяти в межах повноважень, на підставі та у спосіб встановлений законодавством.

З огляду на зазначене позивач робить висновок про не доведення відповідачем правомірності оскаржуваних рішень, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 01.11.2021 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

18.11.2021 року від представника ГУ ДПС в Одеській області до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначає, що позовні вимоги позивача є повністю необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. Представник зазначає, що

Рішеннями комісії регіонального рiвня вiд 12.08.2021 року № 38608, від 30.09.2021 року № 48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 прийнято рішення (з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів) про відповідність ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковостi платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковостi платника податку.

За результатами моніторингу реєстрації ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2021 року встановлені операції з придбання товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковостi.

Також відповідач звертає увагу на важливість дотримання платниками принципу «належної обачності» та нести вiдповiдальнiсть за переддоговірну перевірку свого контрагента. Належна податкова обачність при виборі платниками податків контрагентів - це законна передумова отримання податкової вигоди. З цього правила випливає, що сумлінним платникам податку необхідно подбати про підготовку доказової бази, яка б підтверджувала прояв належної обачності, якщо податковий орган під час перевірки доведе, що платник податку діяв без належної обачності й обережності.

Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає, що винесені рішення щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податків стосовно ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» винесені вiдповiдно до діючого законодавства.

18.11.2021 року до суду надійшла відповідь на відзив в якій додатково зазначено, що з метою з`ясування причин та підстав прийняття Рішень про відповідність Позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, був поданий до ГУ ДПС в Одеській області адвокатський запит б/н від 25.10.2021 року, на який отримано лист ГУ ДПС в Одеській області від 29.10.2021 року за №28528/6/15-32-18-02-13, яким було відмовлено у наданні будь-якої інформації щодо прийняття оскаржуємих Позивачем рішень, оскільки, зазначена інформація є інформацією з обмеженим доступом.

Також, у додатках до листа ГУ ДПС в Одеській області від 29.10.2021 року за №28528/6/15-32-18-02-13 був наданий витяг з протоколу засідання Комісії від 12.08.2021 року на 1-му арк, в якому у графі «Підстави для внесення» зазначено «Запропоновано для внесення управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області, по якому виявлені ризикові операції)».

Для з`ясування переліку виявлених ризикових операцій ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з Контрагентами, із зазначенням, номеру, дати податкової накладної та назви Контрагента, був поданий до ГУ ДПС в Одеській області адвокатський запит б/н від 10.11.2021 року, на який був отриманий лист ГУ ДПС в Одеській області від 16.11.2021 року за №30071/6/15-32-18-02-13, зі змісту якого стало відомо, що запитуєма інформація є інформацією з обмеженим доступом щодо третіх осіб та ГУ ДПС в Одеській області не має законних підстав щодо її надання.

Також, відзив не містить належних доказів щодо віднесення Позивача до ризикових платників податків, натомість Відповідачем зазначається про встановлення операцій з ймовірними ознаками ризиковості, з чого вбачається висновок про невпевненість Податкового органу в прийнятих Рішеннях.

Позивач зазначає, що питання відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання таким платником податку для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та визначення відповідності операції, що відображена в поданій податковій накладній/розрахунку коригування Критеріям ризиковості здійснення операції.

При цьому, бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)". Як вбачається зі змісту оскаржуваних рішень, вказаних вимог відповідачем не дотримано. Зокрема, у вказаному полі у оскаржуємих рішеннях відповідач не зазначив жодної конкретної податкової інформації щодо позивача, а лише вказано, що «встановлено придбання товару від контрагентів з ознаками ризиковості».

Ухвалою суду від 23.1.2021 року відмовлено в задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС в Одеській області про розгляд справи в порядку загального провадження.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, судом встановлено наступне.

ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» зареєстроване як юридична особа у встановленому законом порядку 06.10.2016 року, перебуває на обліку як платник податків з 06.10.2016 року.

Згідно інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, видами економічної діяльності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» за КВЕД є: 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику (основний); 43.21 Електромонтажні роботи; 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів; 42.21 Будівництво трубопроводів; 42.22 Будівництво споруд електропостачання та телекомунікацій.

Комісією з питань зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області прийнято Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 12.08.2021 року № 38608, яким, відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 1165 від 11.12.2019 року, встановлено відповідність ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості).

Позивач звернувся до ГУ ДПС в Одеській області з Повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку №1 від 24.09.2021 року з відповідними поясненнями та копіями документів у кількості 44-х шт.

На зазначене Повідомлення Позивач отримав Рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.09.2021 року №48741, яким зазначеною Комісією розглянуто подане Повідомлення Позивача №1 від 24.09.2021 року та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».

Не погодившись із зазначеним Рішенням відповідача позивач звернувся до ГУ ДПС в Одеській області з Повідомленням про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку №1 від 12.10.2021 року з відповідними поясненнями та копіями документів у кількості 44-х шт.

На зазначене Повідомлення Позивач отримав Рішення комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 19.10.2021 року №50449, яким зазначеною Комісією розглянуто подане Повідомлення Позивача №1 від 12.10.2021 року та прийнято рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку з підстав відповідності ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв, зокрема, вказано: «встановлено придбання товарів від контрагентів з ознаками ризиковості».

Не погоджуючись з зазначеними рішеннями позивач звернувся 25.10.2021 року до суду з даним позовом.

При цьому, з метою з`ясування причин та підстав прийняття Рішеннь про відповідність Позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, представником позивача був поданий до ГУ ДПС в Одеській області адвокатський запит б/н від 25.10.2021 року, на який отримано лист ГУ ДПС в Одеській області від 29.10.2021 року за №28528/6/15-32-18-02-13, яким було відмовлено у наданні будь-якої інформації щодо прийняття оскаржуємих Позивачем рішень, оскільки, зазначена інформація є інформацією з обмеженим доступом.

Також, у додатках до листа ГУ ДПС в Одеській області від 29.10.2021 року за №28528/6/15-32-18-02-13 був наданий витяг з протоколу засідання Комісії від 12.08.2021 року на 1-му арк, в якому у графі «Підстави для внесення» зазначено «Запропоновано для внесення управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків Головного управління ДПС в Одеській області, по якому виявлені ризикові операції)».

Для з`ясування переліку виявлених ризикових операцій ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з Контрагентами, із зазначенням, номеру, дати податкової накладної та назви Контрагента, був поданий до ГУ ДПС в Одеській області адвокатський запит б/н від 10.11.2021 року, на який був отриманий лист ГУ ДПС в Одеській області від 16.11.2021 року за №30071/6/15-32-18-02-13, зі змісту якого стало відомо, що запитуєма інформація є інформацією з обмеженим доступом щодо третіх осіб та ГУ ДПС в Одеській області не має законних підстав щодо її надання.

Позивач вважає рішення про його відповідність критеріям ризиковості платника податку протиправним та таким, що підлягають скасуванню, і, як результат належного захисту порушених прав виключення позивача з переліку ризиковості платників податку, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11.12.2019 року затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Віднесення Комісією контролюючого органу Товариства до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

Аналізуючи вищенаведені норми можна вбачати, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання Товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Зі змісту відзиву вбачається, що за результатами моніторингу реєстрації ТОВ «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 2021 року встановлені операції з придбання позивачем товару/послуг у контрагентів, які мають ознаки ризиковості: ТОВ «ПОЛІМЕРНА ГРУПА «ТЕРПОЛІМЕРГАЗ» - внесено до переліку ризикових 16.06.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 26761,2 т. грн. (номенклатура придбання: санітарно технічне обладнання.) ТОВ «ПІСОКМАРКЕТ» - внесено до переліку ризикових 28.08.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 4301,1 т. грн. (номенклатура придбання: санітарно технічне обладнання.) ТОВ «ТК-КОМПЛЕКТ» - внесено до переліку ризикових 13.07.2021 року, загальний обсяг придбання з ПДВ 714,9 т. грн. (номенклатура придбання: Зварювальний апарат; Апарат стиковий зварювальний; Гідрант пожежний; Шайба; Труба; Муфта; Гайка; Врізний хомут; Відвід; Бортова втулка;) Серед контрагентів з ознаками ризиковості встановлена реалізація: ТОВ «ПІДПРИЄМСТВО «АЛЬЯНС» - внесено до переліку ризикових 02.04.2021 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 1487,5 т. грн. (номенклатура постачання: наружні мережі об`єднаного хоз-побутового та протипожежного водопроводу.) ТОВ «ПІСОКМАРКЕТ» - внесено до переліку ризикових 28.08.2021 року, загальний обсяг постачання з ПДВ 431,6 т. грн. (номенклатура постачання: послуги вантажного самоскида; Послуги вантажного MAN).

Разом з цим, з огляду на спірні рішення суд встановив, що вони не містять мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. У графі «податкова інформація» відповідач вказав, що позивач є учасником формування схемного ПДВ

В оскаржуваних рішеннях відповідач не зазначив суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано контрагентів-покупців з ознаками ризиковості, конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Аналогічну правову позицію про необхідність зазначати в рішенні суть та характер наявної податкової інформації, ідентифікацію конкретних господарських операцій, які відповідач вважає ризикованими та ПН, у яких вони були зафіксовані та, що стала підставою для прийняття такого рішення, висловив Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 року у справі № 640/11321/20.

Відповідно до форми рішення в ньому міститься графа про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

В свою чергу, згідно п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано ст.ст. 72, 73 ПК України.

Відповідно до ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Підпунктом 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, і необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначає, що позивача внесено до переліку ризикових платників податків відповідно до Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, які затверджені постановою КМУ від 11.12.2019 року №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

Проте, жодного доказу, зокрема, але не тільки службових записок, належним чином оформлених даних у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, первинних документів, тощо, до суду відповідачем не надано.

Так відповідачем надано до суду податкову інформацію за результатами проведеного моніторингу, зі змісту якої не вбачаються підстави віднесення позивача до переліку ризикових платників податків.

Враховуючи недоведення податковим органом правомірності включення позивача до переліку ризикових платників податків, оскаржувані рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку є необґрунтованими та протиправними, а тому підлягають скасуванню судом.

Оскільки рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків є протиправним та підлягає скасуванню, у суду наявні підстави для зобов`язання комісію Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі Бендерський проти України від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на Відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що адміністративний позов належить до задоволення.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Суд зазначає, що за звернення до суду із зазначеним позовом позивач сплатив 6810 грн. судового збору.

У зв`язку з задоволенням даного адміністративного позову суд дійшов висновку про стягнення з Відповідача на користь Позивача судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 6810 грн.

Відповідно до положень п.1 ч.3 ст.132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Позивач просить суд присудити на його користь витрати на надання правової допомоги у розмірі 15000 грн.

На підтвердження понесення витрат на правничу допомогу позивачем надано до суду: Додаткову угоду за №1 від 08.11.2021 року до Договору №77-038/21 від 01.10.2021 року; Рахунок-фактура №1 від 01.10.2021 року; виписки по рахунку, Акт прийняття передачі наданих послуг від 19.11.2021 року.

Відповідно до частини першої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно із частиною другою статті 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Зазначені положення кореспондуються із європейськими стандартами, зокрема, пунктом 14 Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам Щодо шляхів полегшення доступу до правосуддя № R (81) 7 передбачено, що за винятком особливих обставин, сторона, що виграла справу, повинна в принципі отримувати від сторони, що програла відшкодування зборів і витрат, включаючи гонорари адвокатів, які вона обґрунтовано понесла у зв`язку з розглядом.

За змістом пункту першого частини третьої статті 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Частиною четвертою статті 134 КАС України встановлено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з частиною п`ятою статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (частина сьома статті 134 КАС України).

Суд вказує на те, що відповідачем було подано до суду клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги.

Відповідно до статті 30 Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Таким чином, суд зобов`язаний оцінити рівень адвокатських витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично та чи була їх сума обґрунтованою.

Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципом справедливості як одного з основних елементів принципу верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, зважаючи на складність справи, якість підготовленого документу, витрачений адвокатом час тощо є неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

У рішенні ЄСПЛ від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України" (заява № 19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

У зазначеному рішенні ЄСПЛ також підкреслено, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певну суму, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (269).

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

При визначенні суми відшкодування судових витрат суд повинен керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг. Витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені договором про надання правничої допомоги, актами приймання-передачі наданих послуг, платіжними документами про оплату таких послуг, розрахунками таких витрат тощо.

Водночас, при визначенні суми компенсації витрат, понесених на правничу допомогу, суди мають досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категорії складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

Зазначена позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19 вересня 2019 року по справі № 810/2760/17.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що розмір понесених позивачем витрат на правничу допомогу у розмірі 15000 грн. є необґрунтованим та непропорційним до предмета спору та складності справи та з урахуванням наявної сталої судової практики стосовно даної категорії справ.

З урахуванням категорії та складності справи, наявності численно обсягу сталої судової практики з подібних правовідносин, суд вважає справедливим розміром професійної правничої допомоги, яка підлягає стягненню з відповідача на користь позивача в розмірі 8000 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 9, 72, 77, 90, 139, 205, 229, 242-246, 255, 293, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» (65104, м. Одеса, вул. Ільфа і Петрова, 18, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, код ЄДРПОУ ВП 44069166) про визнання протиправними рішень та зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової ДПС накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вiд 12.08.2021 року за №38608, від 30.09.2021 року за №48741 та вiд 19.10.2021 року за №50449 про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати комісію Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладноп/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних виключити товариство з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Стягнути за рахунок бюджетний асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗЕМЛЕБУДСЕРВІС» (65104, м. Одеса, вул. Ільфа і Петрова, 18, ) понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6810 (шість тисяч вісімсот десять) гривень та витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 8000 (вісім тисяч) гривень.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Суддя А.А. Радчук