Справа № 520/20248/21
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2021-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2021 р. № 520/20248/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Заічко О.В., розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод залізобетонних конструкцій "ЕТАЛОН" (просп. Льва Ландау, буд. 171, м. Харків, 61060, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправним та скасування припису, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати Припис № 176-Пр-У від 01.10.2021 Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради виданого відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ «ЕТАЛОН» з вимогою: «У термін до 18.10.2021 р. допустити на об`єкт будівництва посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради;

- стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ «ЕТАЛОН» понесені ним судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що дії відповідача в частині проведення позапланової перевірки є незаконними, необґрунтованими положеннями чинного законодавства України, а отже заходи державного регулювання (розпорядчі документи), які оформлені на підставі такого заходу - підлягають скасуванню. Позивач зазначає, що доданими доказами підтверджується, що посадовим особам Відповідача створені усі необхідні умови для проведення перевірки, позивачем надавалися всі наявні і можливі документи, водночас, контролюючим органом було складено і надіслано позивачу Акт про недопущення посадових осіб Відповідача та оскаржуваний припис.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито провадження по справі в порядку статті 262 КАС України. Запропоновано відповідачу надати до суду у встановлений строк відзив на позов.

Копія ухвали разом із матеріалами поданого позову отримана відповідачем 08.11.2021 року, про що свідчить поштове повідомлення про вручення поштового відправлення.

Станом на час розгляду справи відзиву на позов до суду не надходило, тобто відповідач правом надання відзиву на позов не скористався.

Відповідно до положень ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з положеннями ч.1 ст.262 КАС України розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Як встановлено за матеріалами справи, 20 вересня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ «ЕТАЛОН» отримало направлення від 15.09.2021 № 176-Н на проведення позапланового заходу на об`єктах Нежитлова будівля літ. «Ц-1» та технологічного комплексу (бетонний вузол) за адресою: м. Харків, вул. Велика Панасівська, 236.

Разом з направленням надійшло запрошення інспекції державного архітектурно- будівельного контролю від 15.09.2021 № 1033/0/250-21, за змістом якого повідомлено, про необхідність з`явитися 24.09.2021 об 10-00 за адресою: м. Харків, вул. Велика Панасівська для проведення позапланової перевірки.

Судом встановлено, що на виконання вимог запрошення Товариство забезпечило присутність у назначені дату і час представника - Шевцова Олександра Анатолійовича.

Під час перевірки за вищевказаною адресою з`явилися три особи: ОСОБА_1 ; ОСОБА_2 ; третя особа, яка не встановлена під час перевірки (зі слів інспекторів дана особа була присутня задля допомоги у здійсненні фотофіксації об`єкта).

Інспектори були допущені до перевірки. Фахівцями контролюючого органу було висловлено вимогу надіслати необхідні для проведення перевірки документи поштою (така ж вимога була висловлена у запрошенні від 15.09.2021 № 1033/0/250-21).

На виконання вимоги контролюючого органу Товариством було надіслано на адресу контролюючого органу необхідні документи: лист-пояснення до позапланової перевірки вих. №2409/21 від 24.09.2021 р.; паспорт установки для промивання відходів бетону С/Н ЕСВР-2020/317-В; паспорт комплектної бетонозмішувальної установки С/Н ЕСВР-2020/316-В; Договір оренди нежитлових будівель № 05/03/21-01 ХКЗ з актом приймання-передачі.

Вищевказані обставини підтверджуються фіскальним чеком і описом вкладення до поштового відправлення № 067, яке отримано Контролюючим органом 28.09.2021 р.

В подальшому, 29 вересня 2021 року, на офіційну електронну пошту Товариства, яка вказана у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань було надіслано додатковий запит від 29.09.2021 № 1079/0/250-21 з електронної пошти, яка вказана на офіційному сайті Харківської міської ради, яким запитувалися наступні документи: фотографії об`єкту - нежитлової будівлі літ. «Ц-1»; технічний паспорт на нежитлову будівлю літ, «Ц-1».

01 жовтня 2021 року Товариством з офіційної електронної пошти на електронну пошту агкоv.uа було надіслано відповідь вих. № 0110/21 від 01.10.2021 р., якою повідомлено, що фотографування об`єкту не здійснювалося, і технічний паспорт у Товариства відсутній, оскільки останнє не є власником нежитлової будівлі літ. «Ц-1», водночас, власником є ПрАТ «Харківський комбікормовий завод».

В подальшому 05 жовтня 2021 року Товариство отримало поштовим відправленням: Акт № 176-А про недопущення посадових осіб Контролюючого органу; протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; припис № 176-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вважаючи дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради в частині проведення позапланової перевірки підприємства позивача, що оформлена актом складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 01.10.2021 року № 176-А - протиправними, за наслідками якої складено оскаржувані припис за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав з вказаним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає, що до відносин, які склались на підставі встановлених судом обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Частиною 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зміст та обсяг повноважень органів архітектурно-будівельного контролю на перевірку дотримання особами вимог закону у сфері будівельної справи, а також приводи, способи та порядок реалізації таких повноважень унормовані приписами Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Так, за визначенням ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Наведене визначення за критерієм - предмет правового регулювання має пріоритет у застосування порівняно із визначенням державного нагляду (контролю), наведеного у ч.1 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

При цьому, у силу ч.4 ст.2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Частинами 1, 2 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" унормовано, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Пунктом 4 абз.6 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Водночас із цим, ч.5 ст.4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", передбачено, що зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог ст.1, ст.3, ч.ч. 1, 4, 6-8, абз.2 ч.10, ч.ч. 13 і 14 ст.4, ч.ч.1-4 ст.5, ч.3 ст.6, ч.ч.1-4, 6 ст.7, ст.ст.9, 10, 19, 20, 21, ч.3 ст.22 цього Закону.

Обов`язковість проведення планового чи позапланового заходу нагляду (контролю) у присутності керівника суб`єкта господарювання (або особи, уповноваженої керівником) передбачена ч.11 ст.4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відтак, із змісту ст.4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не витікає існування у заявника суб`єктивного права (або матеріального інтересу) на обов`язкову участь у заході нагляду (контролю) у сфері будівельної справи.

Однак, відносини з приводу проведення органами архітектурно-будівельного контролю перевірок додатково деталізовані нормами Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю Загальна частина (затверджений постановою КМУ від 23.05.2011р. №553; далі за текстом - Порядок №553).

Відповідно до п. 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Цим пунктом однією з підстав для проведення позапланової перевірки визначено необхідність перевірки виконання суб`єктом містобудування вимог раніше виданого припису.

Пунктом 9 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Таким чином, присутність представників суб`єктів містобудування під час проведення перевірки обумовлені дією спеціальної норми права - п.9 Порядку №553.

Це ж положення відтворено і у тексті п.13 Порядку №553, де указано, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (п. 7 Порядку №553).

Як встановлено під час розгляду справи у направленні від 15.09.2021 р. № 176-Н у якості підстави вказано наступне: «колективне звернення мешканців житлових будинків № 246, 246/1, 246/2, 246/3, 250/3 по вул. Великій Панасівській від 08.07.2021 р. та службова записка».

Згідно з пунктами 7-9 Порядку № 553 підставою для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки здійснюється з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

У разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування та органів Національної поліції. Документи, оформлені за результатами такої перевірки, надсилаються органу Національної поліції для встановлення особи суб`єкта до відповідного містобудування.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Відповідно до п.7-1 Порядку № 553 з метою розгляду отриманих звернень фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - звернення) при органі державного архітектурно-будівельного контролю утворюється комісія щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності (далі - комісія).

Орган державного архітектурно-будівельного контролю не пізніше ніж за чотири дні до дня розгляду заяви повідомляє заявнику та замовнику про час і місце засідання Комісії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті зазначеного органу та додатково телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у зверненні) або з використанням електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у зверненні, доданих до нього документах).

Розгляд звернень здійснюється за участю заявника та замовника або їх представників.

За результатами розгляду звернення комісія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини персонального складу комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови комісії є вирішальним.

Висновок комісії повинен обов`язково містити: дату та місце проведення засідання комісії; склад комісії, що здійснювала розгляд звернення, та результати голосування ("за", "проти" чи "утримався"); реквізити та суть звернення; рекомендацію органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо обґрунтованості або необґрунтованості позапланової перевірки, а також необхідності її проведення на підставі звернення.

З урахуванням рекомендацій, наведених у висновку комісії, видається наказ за підписом керівника або уповноваженого заступника керівника органу державного архітектурно- будівельного контролю про проведення позапланової перевірки.

Таким чином, у разі, якщо підставою для проведення перевірки є звернення фізичних осіб та обов`язковим є висновок комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності, водночас, як встановлено під час розгляду справи,жодного висновку відповідачем надано не було, посилання на нього у наказі про проведення перевірки відсутнє.

Відповідачем до матеріалів справи не надано доказів, що відносно підприємства позивача проводились засідання комісії та запрошення позивача на засідання таких комісій.

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавствам.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 №3038-VІ передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Системний аналіз наведених вище правових норм дає змогу дійти висновку, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 08.11.2019 року по справі №400/2866/18, адміністративне провадження №К/9901/19790/19.

Так, згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425аі4, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а- 10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд у постановах від 23.01.2018 у справі №804/12558/14 та від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а (2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Схожу правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначив, що нормами Закону №3038-VІ та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Судом встановлено, що на виконання листа інспекції державного архітектурно-будівельного контролю від 15.09.2021 № 1033/0/250-21, яким повідомлено про необхідність з`явитися 24.09.2021 об 10-00 за адресою: м. Харків, вул. Велика Панасівська для проведення позапланової перевірки, Товариство забезпечило присутність у назначені дату і час представника - Шевцова Олександра Анатолійовича.

Як вбачається з податного позову, перевіряючі особи контролюючого органу були допущені до об`єкта перевірки, будь-яких перешкод у проведені перевірки не створювалося.

Товариство повідомило суд про те, що за адресою об`єкту: м. Харків, вул. Велика Панасівська, 236 здійснюється відеоспостереження, якими зафіксовано фактичний вихід посадових осіб контролюючого органу за вищевказаною адресою.

Проте, змістом акту про недопущення визначено, що було здійснено недопуск посадових осіб контролюючого органу на об`єкт: «Нежитлова будівля літ. «Ц-1» та технологічний комплекс (бетонний вузол) по вул. Великій Панасівській, 236 у м. Харкові».

Крім того, фактичний допуск на територію перебування об`єкту перевірки також підтверджується записами в журналі реєстрації, який ведеться відповідним працівником ПрАТ «Харківський комбікормовий завод».

За таких обставин суд приходить до висновку, що Акт містить недостовірні відомості щодо факту недопущення на об`єкт перевірки, а оскаржуваний припис відповідача, складений на підставі такого акту, є незаконним, оскільки він створює для Відповідача підстави для повторного проведення перевірки.

Верховний Суд у постанові від 04 лютого 2021 року у справі № 815/2255/17 дійшов наступного висновку: «акт про недопущення посадових осіб контролюючого органу у сфері містобудування повинен складатися одразу при встановленні обставин зафіксованих за його змістом».

Водночас, як свідчать матеріали справи, Акт про недопущення складено в останній день перевірки, а саме: 01 жовтня 2021 року, при цьому, з повідомлених позивачем обставин судом встановлено, що Товариство не повідомлялося про необхідність забезпечення присутності уповноважених осіб в цей день.

Суд звертає увагу на практику Верховного Суду, в постанові якого (справа №308/12552/16-а від 30.01.2020) викладені наступні висновки: "Колегія суддів враховує, що особі, до якої застосовується адміністративна санкція, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в розгляді справи про адміністративне правопорушення, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо. Законодавство покладає обов`язок щодо своєчасного повідомлення особи про час та місце розгляду справи на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим."

Частиною 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на викладене, беручи до уваги відсутність доказів необізнаності позивача з фактом проведення перевірки, суд вказує, що відповідачем не доведено дотримання процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ТОВ "Завод залізобетонних конструкцій "Еталон".

Стосовно складання припису судом зазначається наступне.

Відповідно до п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Таким чином, підставою для видання припису є виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Позивач наголошує, що оскільки справу за протоколом про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було закрито, це спростовує наявність порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності і як наслідок нівелює юридичні наслідки виданого Припису № 176-Пр-У.

Додатково слід вказати, що відповідно до Додатку до Порядку № 553 строк усунення «порушення» у формі недопущення посадових осіб Відповідача становить 10 робочих днів.

Водночас, припис Позивачем було отримано лише 05.10.2021 р., у зв`язку з чим граничний термін допуску мав бути 21.10.2021 а не 18.10.2021 р. як вказано у приписі.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним нормам відповідач як суб`єкт владних повноважень, правомірності прийнятої ним рішень у спірних правовідносинах, належним чином не довів.

Натомість, доданими позивачем доказами підтверджується, що посадовим особам Відповідача були створені усі необхідні умови для проведення перевірки, оскільки позивачем надавалися всі наявні та можливі документи, водночас, фахівцями контролюючого органу було складено і надіслано підприємству позивача Акт про недопущення посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та оскаржуваний припис.

Враховуючи вищенаведене, у зв`язку з підтвердженим судовим розглядом порушенням процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасувати припис № 176-Пр-У від 01.10.2021 Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради виданого відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ «ЕТАЛОН» з вимогою: «У термін до 18.10.2021 р. допустити на об`єкт будівництва посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат по справі слід здійснити відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України та Закону України "Про судовий збір".

На підставі викладеного, керуючись ст. 19 Конституції України, ст.ст. 6-9, 77, 79,139, 242- 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод залізобетонних конструкцій "ЕТАЛОН" (просп. Льва Ландау, буд. 171, м. Харків, 61060, ) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправним та скасування припису - задовольнити.

Визнати протиправним і скасувати Припис № 176-Пр-У від 01.10.2021 Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради виданого відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАВОД ЗАЛІЗОБЕТОННИХ КОНСТРУКЦІЙ «ЕТАЛОН» з вимогою: «У термін до 18.10.2021 р. допустити на об`єкт будівництва посадових осіб Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод залізобетонних конструкцій "ЕТАЛОН" (просп. Льва Ландау, буд. 171, м. Харків, 61060, ) за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, м. Харків, 61003, ) судовий збір у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, з урахуванням ч.3 Розділу VІ Прикінцевих положень КАС України, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Заічко О.В.