Справа № 640/25789/21
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2021-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 грудня 2021 року м. Київ № 640/25789/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до приватного акціонерного товариства «Київська кондитерська фабрика «Рошен» про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач, ГУ ДСНС у м. Києві) з позовом до приватного акціонерного товариства «Київська кондитерська фабрика «Рошен» (далі - відповідач, ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен»), в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання приватного акціонерного товариства «Київська кондитерська фабрика «Рошен», , знеструмити та накласти печатки на адміністративну будівлю, дві виробничі будівлі, однієї складської будівлі та на головний електрощит, розташованих за адресою: проспект Науки, 1 у Голосіївському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що за результатом проведеної позапланової перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки відповідача, виявлені численні порушення вимог нормативних актів у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, які створюють небезпеку для життя та здоров`я людей і на момент звернення до суду відповідачем не усунуті в повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.09.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що на виконання вимог акту перевірки відповідачем усунуто більшість виявлених порушень. Усі інші порушення, які залишились не усунутими, потребують додаткового часу для їх усунення. Разом з цим, відповідач вважає, що порушення, які залишились не усунутими, в сукупності не вливають на можливість виникнення пожежі у приміщеннях ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен», а тому вважає, що відсутні підстави для застосування заходів реагування.

У відповіді на відзив відповідача ГУ ДСНС у м. Києві зазначило, що за результатами проведення позапланової перевірки встановлено усунення частини раніше виявлених порушень, водночас ті порушення, які залишились не усунутими, не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення. При цьому, кількість таких порушень є неважливою, так як наявність навіть одного порушення може створювати загрозу життю та здоров`ю людей, а оскільки зазначені обставини не виключають, а навпаки підтверджують наявність порушень вимог пожежної і техногенної безпеки, позивач просив задовольнити позов та застосувати заходи реагування до відповідача.

Представником відповідача подано до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що порушення, які перебувають в процесі усунення відповідачем, в сукупності не впливають на можливість виникнення пожежі у приміщеннях ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен», а відтак не становлять загрозу життю і здоров`ю людей, просив відмовити у задоволенні позову. Крім того, відповідач долучив висновок експерта № 1-22/11 від 22.11.2021, складеного за результатами проведення комісійної пожежно-технічної експертизи, в якому зазначено, що на день проведення експертного огляду приміщень, будинків та території об`єкту перевірки знаходилася у функціонально задовільному стані, такий стан системи запобігання пожежі виключає можливість настання пожеж та загорянь на даному підприємстві.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 № 114 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік», ДСНС України від 26.11.2020 № 633 «Про затвердження плану перевірок» з урахуванням Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», ГУ ДСНС у м. Києві видано наказ від 13.07.2021 № 681 «Про проведення планових перевірок».

Згідно наказу від 13.07.2021 №681 видано повідомлення від 19.07.2021 №24/2110 та доручено провести планову перевірку приміщення ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен» () щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу від 13.07.2021 №681 видано посвідчення від 30.07.2021 № 5939 на проведення перевірки ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен», розташованого за адресою: просп. Науки, 1, вул. Васильківська, 34, вул. Лятошинського, 14, просп. Лобановського, 119/2 в Голосіївському районі м. Києва.

У період з 02.08.2021 по 13.08.2021 Голосіївським районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві проведено планову перевірку приміщень ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен» (м. Київ, проспект Науки, 1) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт від 13.08.2021 № 873.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен» експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей (в акті зафіксовано 40 порушень).

Оскільки перевіркою встановлено наявність чисельних порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та які не усунуті відповідачем, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Приписами статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі також Закон №877-V) визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частин першої та четвертої статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно з частинами першою, другою та сьомою статті 7 Закону №877-V заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно зі статтею 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що ГУ ДСНС у м. Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами здійснення державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки суб`єктом господарювання - ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен» за адресою: м. Київ, проспект Науки, 1, позивачем складено акт від 13.08.2021 № 873, в якому зафіксовано 40 порушень та встановлено, що об`єкт перевірки функціонує з порушеннями правил пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей у випадку виникнення пожежі чи надзвичайної ситуації.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що за результатами проведеної перевірки на підставі акту позивачем складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки від 19.08.2021 № 344, яким встановлено строки для усунення порушень до 20.09.2021, а тому, на думку відповідача, право звернення позивача до суду щодо визначених порушень виникає тільки після спливу строку на їх усунення, тобто з 21.09.2021.

Однак, позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень відповідача 03.09.2021, тобто до спливу встановленого на усунення порушень строку.

Суд вважає безпідставними вказані твердження відповідача, з огляду на наступне.

Наведені вище положення Кодексу цивільного захисту України одночасно визначають два різні та самостійні за своєю правовою природою наслідки у разі виявлення порушень при проведенні перевірки суб`єкта господарювання, а саме: винесення припису та/або заборона, зупинення, припинення, обмеження роботи такого суб`єкта. При цьому, застосування одного з таких заходів не є перешкодою для застосування іншого.

Приписами частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини п`ятої статті 4 Закону №877-V, згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

З огляду на викладене, суд відхиляє доводи відповідача про те, що позивачем подано позов з порушенням строків, а саме до спливу строку, встановленого приписом про усунення порушень, оскільки заявлений предмет позову - зупинення експлуатації приміщень - цілком відповідає наведеним положенням статті 70 Кодексу цивільного захисту України та частини п`ятої статті 4 Закону №877-V. Більш того, винесення припису та звернення до суду із позовом щодо повного або часткового припинення виробництва - це два різних засоби реагування органу державного нагляду, які застосовуються окремо.

Водночас, згідно зі статтею 69 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, статтями 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вказані висновки суду узгоджуються з неодноразово викладеною правовою позицією Верховного Суду, зокрема, у постанові від 07 грудня 2020 року по справі №340/1451/20.

Окрім того, у відзиві на позовну заяву відповідач вказує на те, що ним були вжиті усі можливі заходи щодо усунення порушень, виявлених під час перевірки, в період з 02.08.2021 по 13.08.2021, що підтверджуються листом № 15/458 від 15.09.2021 стосовно проведення позапланової перевірки виконання відповідачем вимог припису щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки від 19.08.2021 № 344. Проте, як стверджує відповідач, в порушення вимог ст. 6 Закону №877-V ГУ ДСНС у м. Києві не проведено позапланову перевірку, натомість звернулось до суду з позовом до відповідача про застосування заходів реагування.

Суд вважає вказані твердження безпідставними, оскільки як вбачається з матеріалів справи, у період з 13.10.2021 по 25.10.2021 ГУ ДСНС у м. Києві проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки суб`єктом господарювання ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен» за адресою: м. Київ, проспект Науки, 1, за результатами якої складено акт від 25.10.2021 № 1074.

Вказаним актом зафіксовано, що невиконаними залишаються 12 порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

- складські приміщення (відсіки), розташовані в підвальних та цокольних поверхах, не мають люків чи вікон розміром 0,9 х 1,2 м з приямками (для випускання диму в разі пожежі) та не обладнані системою димовидалення (порушення п.9.1. п/п. 8 розділу VI ППБУ);

- не всі приміщення виробничих будівель обладнані системою автоматичного пожежогасіння (порушення п.1.2. розділу V ППБУ);

- відсутній акт технічного обстеження системи протипожежного захисту (приміщення серверної не проведене технічне обслуговування пожежогасіння) (порушення п.1.4 розділу V ППБУ);

- реконструкцію, технічне переоснащення та капітальний ремонт здійснено без проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку (влаштовано перегородки в загальних коридорах, допускається технічне переоснащення приміщень, тощо) (порушення п. 21., п. 22 розділу II ППБУ);

- приміщення різного призначення (виробничі, складські, адміністративні) не розділені між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них з заповненням прорізів протипожежними дверима, вікнами тощо (порушення п.21., п.22 розділу II, п.2.3 розділу III ППБУ);

- не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі з приміщень (поверхів) (порушення п.2.33 розділу III ППБУ);

- в місцях перетину повітроводами вентиляційної системи протипожежних перегородок та перекриття частково відсутні пристрої проти поширення вогню в порушення вимог ДБН В. 2.5-67 (порушення п.2.18 розділу IV ППБУ);

- повітроводи вентиляційної системи не виконані з нормованою межею вогнетривкості відповідно до вимог ДБН В. 2.5-67, ДБН В.2.5-56 (порушення п. 2.18 розділу IV ППБУ);

- підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ не здійснюється відповідно до вимог технічної документації підприємств-виготовлювачів та затверджених регламентів робіт з технічного обслуговування (порушення п.1.4 розділу V ППБУ);

- приміщення архіву, коридори без природного освітлення не обладнано спеціальною системою димовидалення відповідно до вимог ДБН В.2.5-56 (порушення п.2.23 розділу III ППБУ);

- допускається використання приміщень без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки (порушення п.2, 5 ст. 57 КЦЗУ);

- клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинку через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менше, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди (порушення п. 2.4 розділ III ППБУ).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до підпункту 4.3.7 пункту 4.3 ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Як зазначено у статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Отже, законодавець відносить пожежі до надзвичайних ситуацій та пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Тобто, загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі або які підвищують ризик розвитку пожеж.

Поряд з цим, вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постанові Верховного Суду від 04.06.2019 у справі №809/443/16.

Відповідачем визнається факт допущення порушень вимог законодавства про техногенну та протипожежну безпеку на об`єкті і в приміщеннях підприємства, проте позовні вимоги ГУ ДСНС України у м. Києві не визнано у зв`язку з частковим усуненням виявлених порушень. Відповідач вважає, що порушення, які залишились не усунутими, в сукупності не вливають на можливість виникнення пожежі та не створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Проте суд відхиляє такі твердження відповідача, оскільки порушення, що залишилися не усунутими та повторно зафіксовані в акті перевірки, несуть в собі потенційний ризик як настання надзвичайної ситуації, так і ризик ускладнення евакуації у випадку пожежі та затягування у часі процесу ліквідації надзвичайної ситуації.

Повного усунення всіх виявлених порушень відповідачем не здійснено і кожне з порушень, що залишилися (зазначені вище), є небезпечними для життя і здоров`я людей.

Водночас, існування (неусунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладенням печаток) та заборони експлуатації приміщень.

Безпека життя та здоров`я людей має пріоритетний характер у порівнянні з інтересами суб`єкта господарювання під час провадження господарської діяльності.

Отже, настання надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Доводи позивача про те, що експертним висновком судової пожежно-технічної експертизи № 1-22/11 від 22.11.2021, складеним експертами TOB «Український центр судових експертиз» Сирих В.М., Яровим Є.А., підтверджується, що відсутні підстави для задоволення позову в спірних правовідносинах, суд вважає необґрунтованими з наступних підстав.

Згідно висновків вказаної експертизи зазначено, що відповідач у повному об`ємі усунув відхилення від вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, що впливають на можливість виникнення пожежі, а саме: поз. 13, 17, 25-28 Акту планової перевірки № 873 від 13.08.2021. Водночас, порушення, що перебувають в процесі усунення відповідачем, а саме: поз. 3-5, 9-11, 18-21, 23-24 Акту планової перевірки № 873 від 13.08.2021, не впливають на можливість виникнення пожежі в будівлях ПрАТ «Київська кондитерська фабрика «Рошен».

Тобто, вказаним висновком підтверджено, що відповідачем не повністю усунені порушення, встановлені в акті перевірки, однак, на думку експертів, вони не є такими, що можуть призвести до виникнення пожежі на об`єкті.

Суд не бере висновок до уваги у якості доказу, оскільки з його змісту не вбачається які саме документи надавались експертам, на підставі яких вихідних даних вони дійшли висновку, якою методикою користувалися чи взагалі вони виходили на об`єкт.

Разом з тим, суд зазначає, що саме контролюючий орган, а не експерт, наділений дискреційними повноваженнями щодо встановлення наявності або відсутності порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, та лише цей орган здійснює прогнозування імовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику. Крім того, єдиним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.

Правила пожежної та техногенної безпеки є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах. Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (п.4 Розділ І Правил пожежної безпеки України).

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

В зв`язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов`язковими для встановленого законодавством кола суб`єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Недотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Враховуючи вищевикладене, судом враховано, що відповідачем більшу частину виявлених порушень правил техногенної та протипожежної безпеки усунуто, що свідчить про добросовісність намірів щодо вжиття відповідних заходів усунення порушень, однак не є підставою для відмови у задоволенні позову про застосування відповідних заходів державного нагляду (контролю), оскільки неусунуті порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей.

Суд зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Крім того, вказаний захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених позивачем, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю) із повідомленням про відновлення господарської діяльності.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною першою статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Проаналізувавши наведені положення законодавства та дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов`язання приватного акціонерного товариства «Київська кондитерська фабрика «Рошен» знеструмити та накласти печатки на адміністративну будівлю, дві виробничі будівлі, однієї складської будівлі та на головний електрощит, розташованих за адресою: проспект Науки, 1 у Голосіївському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Враховуючи викладене, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у цій справі стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень приватного акціонерного товариства «Київська кондитерська фабрика «Рошен» () шляхом зобов`язання приватного акціонерного товариства «Київська кондитерська фабрика «Рошен» знеструмити та накласти печатки на адміністративну будівлю, дві виробничі будівлі, однієї складської будівлі та на головний електрощит, розташованих за адресою: проспект Науки, 1 у Голосіївському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя В.П. Шулежко