Справа № 260/697/21
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 рокуЛьвівСправа № 260/697/21 пров. № А/857/18197/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.,

суддів Гудима Л.Я., Довгополова О.М.,

з участю секретаря судового засідання Кардаш В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року у справі № 260/697/21 (головуючий суддя Ващилін Р.О., час ухвалення 12 год. 10 хв., м. Ужгород, повний текст рішення складений 03.09.2021 року) за адміністративним позовом Комунального некомерційного підприємства ,,Рахівська районна лікарня Рахівської міської ради до Північно-східного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівель, -

В С Т А Н О В И В :

01 березня 2021 року Комунальне некомерційне підприємство ,,Рахівська районна лікарня Рахівської міської ради звернулося до суду з адміністративним позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби, в якому просило визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України Північно-східного офісу Держмитслужби (м. Харків) про результати моніторингу закупівлі UA-2020-07-25-000067-а ,,Реконструкція з добудовою відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Комунального некомерційного підприємства ,,Рахівська районна лікарня Рахівської міської ради по вул. Карпатська, 1 в м. Рахів Закарпатської області (ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), оприлюднений 10.02.2021.

Рішенням від 01 вересня 2021 року Закарпатський окружний адміністративний суд позовні вимоги задовольнив повністю.

Визнав протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України Північно-східного офісу Держмитслужби (м. Харків) про результати моніторингу закупівлі UA-2020-07-25-000067-а ,,Реконструкція з добудовою відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Комунального некомерційного підприємства ,,Рахівська районна лікарня Рахівської міської ради по вул. Карпатська, 1 в м. Рахів Закарпатської області (ДК 021:2015:45450000-6 - Інші завершальні будівельні роботи), оприлюднений 10.02.2021.

Також суд стягнув з Північно-східного офісу Держмитслужби на користь Комунального некомерційного підприємства ,,Рахівська районна лікарня Рахівської міської ради за рахунок бюджетних асигнувань 2270,00 грн. судових витрат.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, Північно-східний офіс Держмитслужби подав апеляційну скаргу, оскільки вважає, що рішення прийняте з неправильним застосуванням норм матеріального права та з порушенням норм процесуального права.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що суд першої інстанції здійснив неповний розгляд справи, в прийнятому рішенні відсутні висновки щодо оцінки наведених Офісом доказів законності висновку про результати моніторингу закупівлі.

За наслідками моніторингу жодні санкції до позивача з боку відповідача не застосовані, а тому задоволення позову не відновить жодних прав позивача. Порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо неї. Моментом порушення є момент прийняття рішення, вчинення дій чи бездіяльності, які породжують або можуть породити в майбутньому негативні правові наслідки для особи у вигляді виникнення, зміни чи припинення певних правовідносин за її участю.

Таким чином, скасуванню оскарженого рішення (висновку) має передувати встановлення судом порушення діями та/або бездіяльністю, рішенням цього суб`єкта прав позивача й, відповідно, визнання його протиправним, що також випливає й зі змісту приписів статті 245 КАС України.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Звертаючись з позовною заявою до суду, позивач не довів порушення саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача внаслідок прийняття оскаржуваного висновку.

Окрім цього, суд першої інстанції вийшов за межі позовних вимог та вирішив питання, які не були предметом розгляду даної справи. Позивач просив визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України Північно-східного офісу Держмитслужби (м. Харків) про результати моніторингу закупівлі UA-2020-07-25-000067-а. Жодних інших додаткових позовних вимог, як в адміністративному позові, так і під час розгляду справи позивач не зазначав. Також в ході розгляду справи суд не приймав рішень щодо зміни чи доповнення позовних вимог та як наслідок вирішення питання про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними.

Однак, не зважаючи не вищевикладене, суд з порушенням норм процесуального права вийшов за межі предмета позову та здійснив оцінку законності дій Офісу в частині недотримання порядку проведення моніторингу публічної закупівлі. Не звернувши увагу на те, що згідно прохальної частини позовної заяви позивач не вимагав вирішення питання щодо визнання дій Офісу незаконними.

З огляду на викладене, відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

КП ,,Рахівська районна лікарня правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалась, що в силу вимог ч. 4 ст. 304 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Представники відповідача в судовому засіданні апеляційного суду, яке проводилось в режимі відеоконференції, підтримали вимоги апеляційної скарги та просять їх задовольнити в повному обсязі.

Представник позивача в судове засідання апеляційного суду не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, що в силу приписів ч.2 ст. 313 КАС України не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга не належить до задоволення з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та підтверджується матеріалами справи, що 25 липня 2020 року Комунальне некомерційне підприємство ,,Рахівська районна лікарня Рахівської міської ради (далі КНП ,,Рахівська районна лікарня) через систему електронних закупівель ProZorro розмістила оголошення про проведення публічної закупівлі №UA-2020-07-25-000067-a за процедурою відкритих торгів: Реконструкція з добудовою відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Комунального некомерційного підприємства ,,Рахівська районна лікарня Рахівської районної ради по вул. Карпатська, 1 в м. Рахів Закарпатської області.

10 серпня 2020 року КНП ,,Рахівська районна лікарня опублікувала протокол розкриття тендерних пропозицій, відповідно до якого намір взяти участь у процедурі закупівлі виявило два учасника: Товариство з обмеженою відповідальністю ,,КВАДРОБУД-БПВ та Приватне підприємство ,,АрхІміджБуд (далі ПП ,,АрхІміджБуд).

За результатами проведеного аукціону переможцем оголошено ПП ,,АрхІміджБуд, як учасника, що запропонував найбільш економічно вигідну пропозицію, з яким запропоновано укласти договір.

25 серпня 2020 року КНП ,,Рахівська районна лікарня (замовник) та ПП ,,АрхІміджБуд (підрядник) уклали договір підряду №461 на реконструкцію з добудовою відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги КНП ,,Рахівська районна лікарня Рахівської районної ради по вул. Карпатська, 1 в м. Рахів Закарпатської області ДК 021:2015 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи.

Згідно п. 5.1 розділу V договору підряду №461 термін тривалості виконання робіт на об`єкт: до 25 жовтня 2020 року. Роботи повинні проводитися згідно з Додатком ,,Календарний графік виконання робіт. Строк виконання робіт на об`єкті може бути продовжено відповідно до ч. 5 п. 4 ст. 41 Закону України ,,Про публічні закупівлі.

Відповідно до п. 10.1 розділу Х договору підряду №461, такий договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31 грудня 2020 року та до повного виконання сторонами взятих на себе зобов`язань.

22 вересня 2020 року між КНП ,,Рахівська районна лікарня та ПП ,,АрхІміджБуд укладено додаткову угоду №1 до договору підряду №461 від 25.08.2020, в якій сторони домовилися про внесення змін до п. 5.1 договору та виклали такий в наступній редакції: Термін тривалості виконання робіт на об`єкт: до 30 грудня 2020 року. Роботи повинні проводитися згідно з Додатком ,,Календарний графік виконання робіт. Строк виконання робіт на об`єкті може бути продовжено відповідно до ч. 5 п. 4 ст. 41 Закону України ,,Про публічні закупівлі.

21 січня 2021 року на підставі доручення Державної аудиторської служби України №003100-18/696-2021 від 20.01.2021 та наказу Північно-східного офісу Держаудитслужби №9 від 21.01.2021 у зв`язку з виявленням органом Державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронні системі закупівель, розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-07-25-000067-а.

Так, за результатами проведення вказаного моніторингу посадовою особою Північно-східного офісу Держаудитслужби складений висновок від 08 лютого 2021 року, відповідно до якого встановлено порушення вимоги п.п. 8 та 9 ч. 2 ст. 21, ч.5 ст. 23, абз. 2 п.1 ч.1 та абз. 3 п.1 ч.1 ст. 31 Закону України ,,Про публічні закупівлі № 922-VIII від 25.12.2015.

З огляду на виявлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України ,,Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні, Північно-східний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів не допущення їх в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погодившись з такими висновками Північно-східного офісу Держаудитслужби, КНП ,,Рахівська районна лікарня 17 лютого 2021 року через систему електронних закупівель ProZorro звернулося за роз`ясненнями щодо висновку, а також оскаржило такий висновок в судовому порядку.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що Північно-східний офіс Держаудитслужби діяв всупереч порядку, встановленому Законом, а тому порушення абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону є самостійною та достатньою підставою для задоволення позову та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-07-25-000067-а від 08 лютого 2021 року.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та оскарженому рішенню суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

В силу приписівч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 5 Закону України ,,Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні від 26.01.1993 № 2939-XII (далі Закон № 2939-XII) Державна аудиторська служба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, установленому Законом України ,,Про публічні закупівлі.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентований положеннями ст. 8 Закону України ,,Про публічні закупівлі від 25.12.2015 № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII).

Так, статтею 8 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його дії. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону (ч.1).

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: зокрема, 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (ч.2).

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом (ч.3).

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель (ч.4).

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі (ч.5).

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч.6).

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (ч.8).

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду (ч.10).

Суд першої інстанції дослідив належним чином надані сторонами докази та встановив, що за результатами проведеної закупівлі №UA-2020-07-25-000067-а КНП ,,Рахівська районна лікарня з переможцем такої був укладений договір підряду №461 від 25.08.2020, строк дії якого завершився 31 грудня 2020 року.

Отже, суд з`ясував, що станом на день прийняття відповідачем рішення про початок проведення моніторингу процедури закупівлі договірні зобов`язання за договором підряду №461 від 25.08.2020 були виконані (що не заперечується сторонами).

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону № 922-VIII визначений перелік інформації, яку замовник закупівлі повинен самостійно та безоплатно оприлюднити через авторизовані електронні майданчики, до якої, в тому числі, відноситься повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених ч.5 ст.41 цього Закону. Така інформація повинна бути опублікована замовником протягом трьох робочих днів з дня внесення відповідних змін.

Суд першої інстанції слушно зауважив, що строк дії договору, в розумінні діючих законодавчих норм, є істотною умовою договору, а тому в разі внесення змін до такого в частині продовження строку його дії замовник зобов`язаний опублікувати відповідну інформацію у системі електронних закупівель ProZorro.

Матеріали справи свідчать, що після закінчення строку дії договору підряду №461 від 25.08.2020 КНП ,,Рахівська районна лікарня в системі електронних закупівель не публікувала інформацію про внесення змін до істотних умов договору в частині продовження строку його дії, а тому суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо від сутності в органу Державного фінансового контролю підстав вважати, що дія такого договору не завершилася після 31 грудня 2020 року.

При цьому, суд першої інстанції аргументовано відхилив посилання відповідача на те, що проведення моніторингу було розпочато до моменту публікації звіту про виконання договору про закупівлю в електронній системі закупівель, оскільки законодавець пов`язує часові рамки можливості проведення такого саме із закінчення строку дії укладеного договору.

Також, на думку колегії суддів, вірними є доводи суду першої інстанції про те, що положення Закону № 922-VIII передбачають право замовника опублікувати звіт про виконання договору про закупівлю протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю або його виконання сторонами, або його розірвання. Тому публікація такого звіту носить виключно інформативний характер та не впливає на факт закінчення строку дії договору або можливість учасниками процедури закупівлі вчиняти будь-які інші дії в межах завершеної процедури закупівлі.

Таким чином, метою проведення моніторингу процедури закупівлі є запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель її учасниками. Так, висновок, складений за результатами проведеного моніторингу, у разі виявлення порушень законодавчих норм, відповідно до п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону, повинен містити зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, що є обов`язковими для виконання особами, яких він стосується.

З огляду на зазначене, враховуючи те, що закінчення строку дії укладеного договору є свідченням виконання сторонами своїх договірних зобов`язань за таким, суд першої інстанції дійшов переконливого висновку, що здійснення моніторингу публічної закупівлі після повного виконання умов укладеного договору та закінчення строку його дії є неможливим та суперечить положенням Закону.

В постановах від 30 листопада 2021 року у справах № 420/5590/19 та справа № 160/8403/19 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що предметом оскарження є висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, яким зобов`язано позивача як замовника здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.

Зміст оскаржуваного висновку, який є індивідуально-правовим актом і породжує права та обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Обґрунтованість, у силу зазначеної норми, є однією із обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

Системний аналіз приписів Закону № 922-VIII, розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого Наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 № 86 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 01 червня 2018 року за № 654/32106, дає підстави дійти висновку про те, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості оскаржуваного висновку відповідачеві не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного(их) порушення (порушень). Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути в установленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їхнього усунення.

Таким чином законодавець поклав обов`язок на відповідача у Висновку про результати моніторингу закупівлі, у разі виявлення порушень, зобов`язати замовника усунути порушення чітко визначивши установлений законодавством порядок усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їхня обґрунтованість та вмотивованість.

Верховний Суд погоджується із доводами позивача про те, що зазначивши в оскаржуваному висновку про зобов`язання здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу закупівлі порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких необхідно вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи необхідно вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимог щодо усунення виявлених порушень свідчить як про встановлення цих порушень, так і про визначення імперативного обов`язкового способу їхнього усунення.

У цьому випадку Південний офіс Держаудитслужби не скористався своїм правом своєчасного здійснення контролю закупівлі до кінцевого строку подання тендерних пропозицій учасниками, а це унеможливило своєчасне реагування позивача на відповідні зауваження у рамках проведення безпосередньо процедури закупівлі (у тому числі щодо внесення змін до тендерної документації), а не вже після укладання договору з переможцем закупівлі.

За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

В силу приписів частини 5 статті 242 КАС України та частини 6 статті 13 Закону України ,,Про судоустрій і статус суддів апеляційний суд враховує вказані висновки Верховного Суду під час вирішення цього спору.

Оскільки відповідач провів моніторинг процедури закупівлі №UA-2020-07-25-000067-а від 08 лютого 2021 року з порушенням вимог абз.2 ч.1 ст. 8 Закону № 922-VIII, а оскаржений висновок, як акт індивідуальної дії не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування, колегія суддів вважає, що у суду першої інстанції були належні правові підстави для задоволення позову.

Колегія суддів відхиляє доводи апеляційної про відсутність порушеного права позивача, що в свою чергу є підставою для відмови у позові, оскільки оскаржений висновок містить зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень.

Наведені обставини спростовують доводи апеляційної скарги про невідповідність рішення суду першої інстанції нормам матеріального та процесуального права, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Інші, зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства (КАС) України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст.315, ст. ст. 316, 321, 322 , 325, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу Північно-східного офісу Держаудитслужби залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року у справі № 260/697/21 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції лише у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Л. Я. Гудим
О. М. Довгополов
Повне судове рішення складено 30.12.2021.