Справа № 520/4886/21
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2021-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2021 р.Справа № 520/4886/21

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Перцова Т.С., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.05.2021 року по справі № 520/4886/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НОРОК-КОМЕРС"

до Головного управління ДПС у Харківській області , Державної податкової служби України

про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 25.05.2021 року задоволено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "НОРОК-КОМЕРС" до Головного управління ДПС у Харківській області , Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначене рішення суду Головним управлінням ДПС у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу ДПС України подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого зазначено, що первинна апеляційна скарга на рішення Харківського окружного адміністративного суду була подана у строк, передбачений ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства, однак, ухвалою від 04.10.2021, яка на момент подачі повторної апеляційної скарги до ГУ ДПС у Харківській області не надходила, зазначену апеляційну скаргу було повернуто, у зв`язку з несплатою судового збору. Крім того, апелянт зазначає, що протягом тривалого часу у Головного управління ДПС у Харківській області були відсутні кошти для сплати судового збору. Сплату судового збору було здійснено 16.11.2021 року, тому у найкоротший термін Головне управління ДПС у Харківській області направило до Другого апеляційного адміністративного суду повторну апеляційну скаргу, разом з квитанцією про сплату судового збору. Враховуючи викладене, з посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену в ухвалі від 22.07.2019 по справі № 820/1773/19, постанову Кабінету Міністрів України від 11.03.2021 № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 25.03.2020 № 239 відповідач зазначає, що у ситуації, що виникла при оскарженні рішення суду першої інстанції діяв швидко та відповідно до ситуації, у зв`язку з чим просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.05.2021 по справі № 520/4886/21.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 23.11.2021 витребувано з Харківського окружного адміністративного суду справу № 520/4886/21.

Зазначена справа надійшла до канцелярії суду апеляційної інстанції 22.12.2021.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, слід зазначити наступне.

Згідно з ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Матеріалами справи підтверджено, що оскаржуване рішення Харківського окружного адміністративного суду прийнято 25.05.2021 в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, останнім днем строку на апеляційне оскарження даного рішення є 24.06.2021.

Головним управлінням ДПС у Харківській області вперше подано апеляційну скаргу на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.05.2021 по справі № 520/4886/21 22.06.2021, тобто, з дотриманням строку на апеляційне оскарження, встановленого ст. 295 КАС України, однак, до апеляційної скарги не було додано квитанцію про сплату судового збору, у зв`язку з чим, апеляційну скаргу, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 18.08.2021 залишено без руху, та згодом, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.10.2021 повернуто скаржнику, у зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги.

18.11.2021 Головним управлінням ДПС у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, повторно подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем, згідно з платіжним дорученням № 6277 від 15.11.2021 було сплачено судовий збір за подання даної апеляційної скарги у розмірі 6810,00 грн.

Як зазначає апелянт в клопотанні, копію ухвали від 04.10.2021 про повернення апеляційної скарги Головним управлінням ДПС у Харківській області отримано не було, однак, як вбачається з інформації, наявної в комп`ютерній програмі "Діловодство спеціалізованого суду", копію зазначеної ухвали отримано апелянтом 06.10.2021.

Разом з тим, відповідачем не наведено обставин в обґрунтування неможливості подання вдруге апеляційної скарги одразу після отримання копії ухвали про повернення апеляційної скарги, поданої вперше (06.10.2021), що позбавляє суд можливості встановити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, враховуючи, що вдруге апеляційну скаргу було подано лише 18.11.2021, тобто більше ніж через місяць після отримання копії вказаної ухвали.

Посилання відповідача в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, на обставини пов`язані з недостатністю фінансування територіальних органів ДПС суд не приймає та вважає їх такими, що ніяким чином не пояснюють пропуск відповідачем строку на апеляційне оскарження.

Разом з цим, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 №228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

З урахуванням наведеного та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, слід дійти висновку, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору тощо не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на апеляційне/касаційне оскарження у будь-який необмежений час після закінчення такого строку.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини "... підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, і податкові органи зокрема, зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

У відповідності до ст. 129 Конституції України та ст. 8 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги може призвести до затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, та відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу - заявника апеляційної скарги.

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з цим, слід зазначити, що відповідачем не надано жодних пояснень разом з доказами неможливості подати апеляційну скаргу в період з 06.10.2021 (дата отримання ували від 04.10.2021 про повернення апеляційної скарги) по 18.11.2021 (дата подання апеляційної скарги вдруге), що становить 43 дні, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції позбавлений можливості встановити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Також, суд звертає увагу відповідача, що вчасна первинна подача апеляційної скарги не означає, що після її повернення повторне звернення до суду можливе у будь-який довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у адміністративній справі 819/1224/15-а.

Також слід зазначити, що посилання апелянта на ухвалу Верховного Суду від 22.07.2019 по справі № 820/1773/19, якою податковому органу поновлено строк оскарження судового рішення, суд не приймає до уваги, оскільки суд касаційної інстанції у зазначених ухвалах погодився із заявником щодо поважності пропуску такого строку за інших обставин.

Крім того, апелянт, в обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження посилається на положення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України згідно з яким під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, зокрема, щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину.

Однак, слід зазначити, що 17.07.2020 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» (далі по тексту - Закон № 731-IX), яким, зокрема, постановлено пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України викласти в такій редакції: "3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Отже, як на час подання первинної апеляційної скарги (22.06.2021), так і на момент звернення з апеляційною скаргою вдруге (18.11.2021), положення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, відповідно до яких до 17.07.2020 (дата набрання чинності вищевказаним Законом №731) строки, зокрема на апеляційне оскарження, продовжувалися на строк дії карантину, втратили чинність. У зв`язку з чим, апеляційна скарга Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, не може вважатися такою, що подана без пропуску строку на апеляційне оскарження.

Враховуючи вищевикладене, суд не вважає причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначені в апеляційній скарзі поважними, тому, клопотання не може бути задоволено з підстав, які в ньому викладені.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Тому, апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для подачі уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження з інших підстав, ніж наведені в апеляційній скарзі, з наданням доказів поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ч.1 ст.169, ч.5 ст.296, ч.ч.2,3 ст.298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 25.05.2021 року по справі № 520/4886/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НОРОК-КОМЕРС" до Головного управління ДПС у Харківській області , Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати Головному управлінню ДПС у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу ДПС України, строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити апелянту, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку.

Роз`яснити скаржнику, що у разі неподання уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч.4 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.С. Перцова