Справа № 520/4338/21
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2021-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2021 р.Справа № 520/4338/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,

Суддів: Курило Л.В. , Бегунца А.О. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Харківській області створеного на правах відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2021, головуючий суддя І інстанції: Бідонько А.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 24.05.21 року по справі № 520/4338/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС"

до Державної податкової служби України , Головного управління ДПС у Харківській області створеного на правах відокремленого підрозділу ДПС України

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головною управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408650/41545602 від 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну № 13 від 10.02.2021 у Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби в Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПЛЮС» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку .

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено про протиправність оскаржуваного рішення контролюючого органу.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2021 позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408650/41545602 від 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних Товариству з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС".

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" № 13 від 10.02.2021 у Єдиному реєстрі податкових накладних.

У задоволенні адміністративного позову в іншій частині позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" судовий збір у сумі 1135,00 грн. (одна тисяча сто тридцять п`ять гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України .

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" судовий збір у сумі 1135,00 грн. (одна тисяча сто тридцять п`ять гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1000 (одна тисяча гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1000 (одна тисяча гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу ДПС України.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог, Державною податковою службою України в особі Головного управління ДПС у Харківській області створеного на правах відокремленого підрозділу ДПС України подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржуване рішення в цій частині, та прийняти постанову про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права.

Позивач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

21.12.2021 від представника позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, в якій заявник також просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю зареєстроване юридичною особою 28.08.2017 з кодом , перебуває на обліку в Харківській ДПІ Головного управління ДПС у Харківській області.

Основним видом діяльності позивача є виробництво какао, шоколаду та цукрових кондитерських виробів КВЕД 10.82 (основний), виробництво сухарів та сухого печива, виробництво борошняних кондитерських виробів, тортів і тістечок; оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами; виробництво інших харчових продуктів.

Судовим розглядом встановлено, що позивачем за результатами господарської діяльності складено податкову № 13 від 10.02.2021, яку направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.

10.02.2021 позивач отримав квитанцію відповідно до якої зазначена, що податкова накладна прийнята але її реєстрація зупинена. Підставою для зупинення реєстрації податкової накладної була відповідність позивача п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку та зазначено, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1806 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виробляються) та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та запропоновано позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації зазначеної в ПН/РК.

11.02.2021 позивачем через Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України подано повідомлення №11/02/21/13 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено в якій зазначено, що податкова накладна складена на підставі здійснення господарської операції - реалізації товару, і на підтвердження здійснення такої операції надано відповідні документи, що підтверджують укладання договору, здійснення поставки товару та проведення відповідних розрахунків з боку покупця товару на рахунок постачальника, тобто підтвердження реальності господарської операції.

Рішенням комісії № 2408650/41545602 від 17.02.2021 позивачу відмовлено у реєстрації вищевказаної податкової накладної в ЄРПН з підстави ненадання платником податку розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків та документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

18.02.2021 позивачем повідомленням № 18/02/21/13 додатково надано пояснення та усі необхідні копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

19.02.2021 ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» через Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України подано скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що винесено контролюючим органом від 17.02.2021 № 2408650/41545602 з вимогою скасувати рішення комісії регіонального рівня та зареєструвати відповідну податкову накладну.

23.02.2021 комісією центрального рівня ДПС України прийнято рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі за №9131/41545602/2, яким скаргу ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних залишено без змін.

Не погодившись з рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з їх обґрунтованості.

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до пп. 201.16.1 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію (їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з пп. 201.16.2 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пп. 201.16.3 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Порядок роботи комісії визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту.

Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з пп. 201.16.4 п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 74.2 ст. 74 Податкового кодексу України, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з п. 10 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (надалі - Порядок № 1165), у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Відповідно до п. 11 Порядку № 1165, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1)номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3)пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Згідно з п. 4 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (затверджено Наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216) (надалі - Порядок № 520), у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до п. 5 Порядку № 520, прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них: договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції: первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Згідно з п. 6 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п. 7 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Стосовно господарських операцій між позивачем та його контрагентом, колегія суддів зазначає, що в спірних правовідносинах суд не надає оцінку реальності їх здійснення, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Судовим розглядом встановлено, що підставою для прийняття комісією ДПС рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є не надання розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків та документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Як свідчать матеріали справи, 07.08.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПЛЮС» (далі - Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД МІКС» (далі - Покупець) укладено договір купівлі-продажу № 07/08/19-3 від 07.08.2019 (надалі Договір) (а.с. 27-28), за умовами якого Продавець зобов`язується поставити Покупцю кондитерську глазур, а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Товар на умовах даного Договору .

Відповідно до п.1.2 Договору, асортимент і ціна Товару погоджується Сторонами в Специфікації.

Згідно з п. 6.1 Договору, ціна за одиницю товару, а також вартість відповідної партії товару встановлюється Продавцем та вказується у накладних.

Відповідно до п. 6.3 Договору, плата за товар проводиться Покупцем шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Продавця в наступні строки, виходячи із домовленості сторін з відстрочкою платежу до 30 ( тридцяти) календарних днів з моменту поставки товару .

Тобто, відповідно до умов договору купівлі-продажу № 07/08/19-3 від 07.08.2019, позивачем поставлено товар Покупцеві, про що свідчить підписана обома сторонами видаткова накладна №31 від 10.02.2021 на загальну суму 69385,64 грн. у тому числі ПДВ 20% 11564,27 грн., платіжне доручення № 8717 від 11.02.2021 на суму 69385,64 грн., банківська виписка за 11.02.2021, яка підтверджує отримання ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» 235715,52 грн., товаро-транспортна накладна №Р3І від 10.02.2021, якісне посвідчення № 05.02.2021. Наявність товарно-матеріальних цінностей підтверджується Наказом № 29/01-інв. від 29.01.2021, актом інвентаризації готової продукції та товарних запасів склад смт. Буди, смт. Васищеве від 31.01.2021, актом інвентаризації готової продукції та товарних запасів склад м. Харків від 31.01.2021 (а.с. 30-37).

Вказані обставини слугували підставою для складання позивачем податкової накладної №13 від 10.02.2021 та подання останньої на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних.

Як свідчать матеріали справи, позивачем надавались пояснення та копії первинних документів щодо господарських відносин з його контрагентом, за результатами яких складено податкову накладну №13 від 10.02.2021.

Враховуючи, що до позивача встановлено Критерії оцінки ступеня ризиків, Комісією не було враховано пояснення та документи позивача.

Факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує, ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Крім того, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт 1 Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Таким чином, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 14.05.2019 по справі №1940/1306/18 та від 12.04.2019 по справі №822/1878/18.

З урахуванням вказаного вище, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про необґрунтованість прийнятого рішення № 2408650/41545602 від 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової № 13 від 10.02.2021 та наявності підстав для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення Головною управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408650/41545602 від 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є правомірним.

Стосовно позовних вимог в частині зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну № 13 від 10.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 реєстрація податкових накладних, входить до компетенції ДПС України.

Згідно п.п. 2, 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до ч. 4 ст. 245 КАС України, у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Тобто, суд наділений повноваженнями щодо зобов`язання відповідача прийняти рішення, і це прямо вбачається п. 4 ч. 2 та ч. 4 ст. 245 КАС України.

З урахуванням висновків суду про протиправність рішення Головною управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408650/41545602 від 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати податкову накладну № 13 від 10.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стосовно наявності підстав для відшкодування позивачу витрат на професійну правничу допомогу, понесену позивачем під час розгляду справи в суді першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

З метою обґрунтування розміру понесених витрат на правову допомогу, позивачем надано до суду: договір № б/н від 01.03.2021 про надання правової допомоги, детальний опис робіт від 29.04.2021, відповідно до якого позивачу надані наступні послуги: консультування позивача - 250,00 грн., аналіз законодавства - 3000,00 грн., складання позовної заяви - 1000,00 грн., загальна вартість виконаних робіт - 4250,00 грн., додаткову угоду №2 від 02.03.2021, копію повідомлення адресованого ТОВ "ІНТРЕЙД ПЛЮС" від 19.04.2021 про вартість наданих послуг, акт виконаних робіт від 19.04.2021, рахунок № 2 від 19.04.2021, платіжне доручення №452 від 20.04.2021 на суму 4250,00 грн.

З урахуванням складності справи, затраченого адвокатом часу та порядку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про наявність підстав для часткового задоволення вимог стосовно відшкодування витрат на правову допомогу у розмірі 2000,00 грн.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Харківській області створеного на правах відокремленого підрозділу ДПС України залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.05.2021 по справі №520/4338/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С.С. Рєзнікова
Судді Л.В. Курило А.О. Бегунц
Повний текст постанови складено 28.12.2021 року