Справа № 420/14787/20
Суддя: Домусчі С.Д.
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/14787/20
Головуючий в 1 інстанції: Левчук О.А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Домусчі С.Д.

суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,

за участю секретаря судового засідання Тутової Л.С.

апелянта - ОСОБА_1

представника апелянта адвоката Кірющенка О.М.

представника відповідача - Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області Козачек С.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 серпня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, третя особа ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, в якому, враховуючи уточнення, просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 01 грудня 2020 року № 345-к про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області у 2020 році, в частині пункту 1.4 - Висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (додаток 4), відносно ОСОБА_1 , начальника Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області було виставлено негативну оцінку;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 01.12.2020 року № 351-к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- визнати протиправним та скасувати наказ від 11.12.2020 року № 362-к про внесення змін до наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 01.12.2020 р. № 351-к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновити на посаді начальника Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області з 12 грудня 2020 року;

- стягнути з Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області середній заробіток за час вимушеного прогулу, а саме з 12 грудня 2020 року по день прийняття рішення у сумі з відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оскаржувані накази та його звільнення є незаконним та таким, що суперечить положенням чинного законодавства. У своєму листі про незгоду з результатами оцінювання, зокрема вказані у завданні семінари не проводились, оскільки постановою КМУ від 11.03.2020 року № 211 забороняється проведення будь-яких масових заходів. Позивач вказував, що ним та начальниками відділів неодноразово пропонувалось районним державним адміністраціям провести семінари он-лайн, проте була надана негативна відповідь, з посиланням на дію карантину та відсутність технічної можливості. Тобто виконання завдання з об`єктивних причин не можливе, а тому воно не підлягає оцінці. Щодо другого завдання, позивач вважав, що відповідачем не наведено обґрунтування виставлення балу 1 як і не надано доказів, які б підтверджували, що завдання виконано частково, в якій частині воно виконано, а в якій ні. При цьому, фіксування планових або позапланових заходів державного контролю (нагляду) засобами відео-фіксації є правом, а не обов`язком. Щодо третього завдання позивач вказував, що виконання доручень Держпродспоживслужби України здійснювалось несвоєчасно з незалежних від нього причин. При цьому, з боку центрального апарату Держпродспоживслужби ні усно, ні письмово не було жодних претензій щодо несвоєчасної подачі доручень. Крім того, позивач зазначав, що протягом року будь-яких зауважень щодо виконання ним завдань з боку керівництва не надходило, а навіть навпаки протягом всього 2020 року видавались накази про його преміювання.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 04 серпня 2021 року, ухваленим у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження, відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 .

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, з урахуванням уточнень, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що суд першої інстанції допустив порушення норм матеріального і процесуального права, не повно з`ясував обставини, що мають значення для справи. Так, на думку апелянта суд першої інстанції дійшов помилкового висновку щодо правомірного звільнення його з посади за відсутності на те погодження голови Держпродспоживслужби; щодо визначення результатів виконання апелянтом завдань, саме начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області за відсутності при цьому безпосереднього керівника апелянта - заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області.

Також апелянт заперечує і проти висновків суду першої інстанції по суті дослідженого судом висновку відносно поставлених завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності позивача за 2020 рік

Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області надало відзив на апеляційну скаргу, в якій просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін. При цьому відповідач зазначає, що в апеляційній скарзі апелянт послався на рішення ЄСПЛ у справах, які не є подібними до справи, що переглядається в апеляційному порядку. Доводи апеляційної скарги щодо звільнення апелянта за погодженням з головою Держпродспоживслужби, ґрунтуються на посиланнях на нормативно-правові акти, які не існували на час виникнення спірних правовідносин.

Заперечує відповідач і проти доводів апелянта стосовно того, які саме особи мали проводити оцінювання виконання апелянтом завдань, посилаючись при цьому на те, що Управління захисту прав споживачів є самостійним структурним підрозділом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, а тому апелянт, будучі керівником Управління захисту прав споживачів був безпосередньо підпорядкований начальнику підрозділу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області.

Посилаючись на доводи, що узгоджуються із висновками суду першої інстанції, відповідач також вважає недоведеними доводи апеляційної скарги щодо висновків відносно поставлених завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності апелянта за 2020 рік.

Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд встановив, що ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Держпродспоживслужби в Одеській області на посаді начальника Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (а.с. 1 т. 3).

01 грудня 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області прийнято наказ № 345-К про затвердження висновків щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії Б і В, оцінювання яких проводилось у 2020 році, пунктом 1.4 якого затверджено висновок щодо оцінки результатів службової діяльності державних службовців Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (додаток 4), зокрема ОСОБА_1 (а.с. 13-19 т. 2, а.с. 25-28 т. 3).

01 грудня 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області прийнято наказ № 351-К про звільнення ОСОБА_1 з посади начальника Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, 02 грудня 2020 року, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу», у зв`язку з отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності (т. 1 а.с. 32-33, т. 2 а.с. 20-21).

11 грудня 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області прийнято наказ № 362-К, яким внесено зміни до п. 1 наказу від 01.12.2020 року №351-К про звільнення ОСОБА_1 , виклавши у наступній редакції звільнити ОСОБА_1 з посади начальника Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу», у зв`язку з отриманням державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності та відповідно до ч. 5 ст. 87 Закону України «Про державну службу» вважати датою звільнення 11 грудня 2020 року, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності (т. 1 а.с. 34-35, т. 2 а.с. 22-23, т. 3 а.с. 18-19).

Вирішуючи спір та відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, правомірність оскаржуваних наказів відповідача підтверджена належними доказами, та навпаки не спростована позивачем.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд дійшов такого висновку.

За приписами статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.

Відповідно до частини 2 статті 19 Основного Закону, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII (надалі Закон №889-VIII в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б», а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом №889-VIII а також Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» від 23.08.2017 року №640, Методичними рекомендаціями «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27.11.2017р. №237.

Відповідно до ст. 5 Закону №889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до ст. 44 Закону №889-VIII, результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії А, здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Керівник державної служби в апараті органу законодавчої та судової влади може проводити оцінювання результатів службової діяльності державних службовців з урахуванням особливостей проходження державної служби в апараті таких органів.

Процедура проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців визначається Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 р. № 640 (надалі Порядок №640).

Так, відповідно до пунктів 2-5 Порядку № 640, метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Учасниками оцінювання є:

- державний службовець;

- особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії А;

- безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»;

- керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»; суб`єкт призначення;

- служба управління персоналом.

Державний службовець:

- бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді;

- ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками;

- аналізує виконання визначених завдань і ключових показників;

- ознайомлюється з пропозиціями щодо оцінювання результатів службової діяльності або результатами виконання завдань і з висновком щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - висновок).

Відповідно до пунктів 7-9 Порядку №640, оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, на якого покладено виконання обов`язків за вакантною посадою державної служби або виконання обов`язків тимчасово відсутнього державного службовця, проводиться за тією посадою державної служби, яку він займає.

У разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

Оцінювання проводиться поетапно:

- визначення завдань і ключових показників;

- визначення результатів виконання завдань;

- затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Згідно пунктами 10-13 Порядку №640 завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

Визначення завдань і ключових показників для заступників керівників здійснюється після визначення завдань і ключових показників для їх керівників.

Визначені державному службовцю завдання і ключові показники зберігаються в його особовій справі, а їх копії - у державного службовця та його безпосереднього керівника.

Державному службовцю визначається від двох до п`яти завдань.

Строк виконання завдання має бути реальним для досягнення необхідного результату та визначатися з урахуванням дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань відповідно до пункту 13 цього Порядку.

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Відповідно до пункту 16 Порядку №640, висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Згідно з пунктами 33-36 Порядку №640 завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

Завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються такими особами, зокрема, державним службовцям, які обіймають посади керівників самостійних структурних підрозділів державних органів; державним службовцям, які займають посади державної служби категорії «В», визначені структурою державних органів у разі недоцільності утворення структурних підрозділів, - керівником державного органу або його заступником, або керівником державної служби (відповідно до підпорядкування).

У разі внесення змін до документів, зазначених в пункті 33 цього Порядку, завдання і ключові показники можуть переглядатися відповідно до пунктів 10,11, 33 і 34 цього Порядку, але не частіше одного разу на квартал. Особа, яка визначає завдання і ключові показники державному службовцю, проводить моніторинг їх виконання.

Визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії «А», «Б» або «В», здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Відповідно до пунктів 37-40 Порядку №640, для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», оціночну співбесіду.

Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.

У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону №889-VIII підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є, зокрема, отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Так, відповідно до матеріалів справи, в грудні 2019 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Одеській області затверджено завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості діяльності державного службовця, яким ОСОБА_1 визначено завдання на 2020 рік (т. 2 а.с. 8), а саме:

1) організація та контроль щодо виконання Плану заходів з реалізації Концепції державної політики у сфері захисту прав споживачів (ключові показники, результативності, ефективності та якості проведення нарад, семінарів щодо обговорення проблемних питань у сфері захисту прав споживачів, а також надання консультативної допомоги суб`єктам. Надання у встановлені строки відповідних інформацій до Держпродспоживслужби) протягом звітного періоду;

2) забезпечення прозорості під час здійснення державного нагляду (контролю) за допомогою відео фіксації (ключові показники, результативності, ефективності та якості фахівці управління здійснюють відео фіксацію за допомогою відео реєстраторів під час проведення заходів державного нагляду (контролю) протягом звітного періоду;

3) забезпечення здійснення заходів державного нагляду (контролю) та своєчасної підготовки звітів про підсумки роботи за 2020 рік (ключові показники, результативності, ефективності та якості надання до Держпродспоживслужби звітів та інформації) протягом звітного періоду.

28 жовтня 2020 року начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області затверджені результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік, відповідно до яких ОСОБА_1 набрав 1,33 бала (т. 1 а.с. 28-31, т. 2 а.с. 9-12).

Відповідно до положення про Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 13.11.2017 року №582 та чинного на час виникнення спірних правовідносин, Управління захисту споживачів є структурним підрозділом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, є підзвітним та підконтрольним начальнику Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області. Управління очолює начальник. Начальник управління призначається на посаду та звільняється з посади начальником Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області (т. 2 а.с. 24-26, т. 3 а.с. 83-88).

Згідно з посадовою інструкцією начальника Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, затвердженою наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 13.11.2017 року № 582 та чинною на час виникнення спірних правовідносин, начальник Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області є посадовою особою, яка забезпечує реалізацію державної політики у сфері захисту прав споживачів, організовує роботу та керує Управлінням захисту споживачів ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області та приймається на роботу відповідно до вимог чинного законодавства України про державну службу. Начальник управління призначається та звільняється наказом начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області відповідно до законодавства, або особи, яка виконує його обов`язки. Начальник управління безпосередньо підпорядковується начальнику Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, або особі, яка виконує його обов`язки (т. 2 а.с. 27-31).

Таким чином, апеляційний суд відхиляє доводи апелянта стосовно того, що оцінювання проведено з порушенням, оскільки апелянт помилково вважає, що його безпосереднім керівником була заступник начальника ГУ Держпродспоживслужби в Одеській області Круковська Л.М., яка не приймала участь у проведенні оцінювання ОСОБА_1 ..

При цьому апеляційний суд, як і суд першої інстанції зазначає, що Положенням про Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області та Посадовою інструкцією начальника Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області чітко визначено, що начальник Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області є підзвітним та підконтрольним начальнику Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, та саме начальнику Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області безпосередньо підпорядковується начальник Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області.

За таких обставин, з урахуванням приписів ст. 44 Закону №889-VIII, п. 37 Порядку №640, апеляційний суд вважає правильним та таким, що не спростований доводами апеляційної скарги, висновок суду першої інстанції про те, що саме начальник Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, який станом на дату виникнення спірних правовідносин був ОСОБА_3 , є уповноваженим на визначення результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за відповідний рік, зокрема ОСОБА_1 .

Перевіряючи доводи апеляційної скарги щодо висновків суду першої інстанції по суті дослідженого судом висновку відносно поставлених завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності апелянта за 2020 рік, апеляційний суд зазначає таке.

Відповідно до Методичних рекомендацій щодо визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», та затвердження висновку, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби від 18.09.2020 № 174-20 (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин), досягнуті результати рекомендується зазначати чітко, коротко та по суті, обґрунтовуючи кожен окремо визначений ключовий показник. Строк фактичного виконання рекомендується зазначати окремо для кожного визначеного завдання (п. 3 розділу ІІІ Методичних рекомендацій).

Державному службовцю рекомендується самостійно визначитися щодо необхідності підготовки та подання безпосередньому керівнику письмового звіту або лише надання усних пояснень під час оціночної співбесіди (п. 5 розділу ІІІ Методичних рекомендацій).

Державному службовцю, який має невиконані завдання та/або ключові показники, рекомендується підготувати письмовий звіт, в якому обґрунтувати причини невиконання завдань і/або ключових показників, причини порушення строків їх виконання, а також дати загальну оцінку якості виконання завдань та досягнення результатів. У такому звіті державному службовцю рекомендується зазначити інформацію про додаткові ініціативи (за наявності) у ході виконання завдань, наприклад, пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення (п. 6 розділу ІІІ Методичних рекомендацій)..

Якщо завдання та ключові показники переглянуті, у письмовий звіт та форму щодо визначення результатів виконання завдань рекомендується вносити останню редакцію визначених за результатами перегляду завдань і ключових показників (п. 7 розділу ІІІ Методичних рекомендацій).

Заповнену форму щодо визначення результатів виконання завдань державному службовцю рекомендується подати безпосередньому керівнику в електронному вигляді у встановлений у відповідному наказі (розпорядженні) строк (п. 8 розділу ІІІ Методичних рекомендацій).

При наданні усних пояснень державному службовцю рекомендується зосередити увагу на питаннях, які не висвітлено у поданих ним формі щодо результатів виконання завдань та письмовому звіті (у разі його подання) (п. 9 розділу ІІІ Методичних рекомендацій).

Безпосередньому керівнику перед оціночною співбесідою рекомендується переглянути визначені державному службовцю завдання і ключові показники на звітний період та результати моніторингу виконання цих завдань протягом звітного періоду (за наявності) з метою виявлення завдань, що не могли бути виконані через обставини, які об`єктивно унеможливили їх виконання і на які державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання (п. 10 розділу ІІІ Методичних рекомендацій)..

Якщо державним службовцем не подано письмового звіту, а заповнена форма щодо результатів виконання завдань в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання не підтверджує факт виконання завдання, безпосередньому керівнику рекомендується при підготовці до оціночної співбесіди підготувати перелік запитань для уточнення інформації щодо фактичного стану виконання завдань і ключових показників та підстав, що зумовили їх невиконання (п. 11 розділу ІІІ Методичних рекомендацій)..

Безпосередньому керівнику рекомендується виставляти бали у значенні від « 0» до « 4» або «Не підлягає оцінюванню» окремо за кожне завдання відповідно до критеріїв виставлення балів, визначених у додатку 4 до Порядку №640 (п. 2 розділу ІV Методичних рекомендацій)..

Так, Додатком 4 до Порядку №640 встановлено Критерії виставлення балів, зокрема:

- «Не підлягає оцінюванню» - Завдання не могло бути виконано через обставини, які об`єктивно унеможливили його виконання і щодо яких державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдання, зокрема тимчасова непрацездатність, відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень);

- « 0» - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- « 1» - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- « 2» - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- « 3» - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- « 4» - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

Апеляційний суд, як і суд першої інстанції зазначає, що відповідно до матеріалів справи, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності апелянта, який обіймав посаду державної служби категорії «Б» за 2020 рік від 28.10.2020 року, містить належне мотивування та обґрунтування виставлення балів, що свідчить про об`єктивність оцінювання службової діяльності апелянта (т. 1 а.с. 28-31, т. 2 а.с. 9-12).

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, які не спростовані доводами апеляційної скарги, про те, що в основу критеріїв оцінки результатів виконання завдань покладені чіткі очікувані (на початку року) показники досягнення результатів роботи відповідно до стратегічних цілей державної установи та працівника. При аналізі результативності праці враховано реальне навантаження на працівника, фактори, які впливають на виконання покладених на службовця функцій, компетентність та виконавська дисципліна, а також відповідальність за управління людськими ресурсами, аналітичні навички, тощо. Суб`єкт, оцінювання, конкретизував підстави для застосування тієї чи іншої оцінки, навів смислові значення, на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неналежне виконання, неповне виконання, неякісне виконання, в чому вони проявилися).

Апеляційний суд, як і суд першої інстанції відхиляє доводи апелянта стосовно того, що начальник Управління захисту прав споживачів бере участь у роботі комісій, комітетів, конференцій, семінарів, нарад за напрямом діяльності за дорученням керівника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області та виконує його доручення, проте відсутні протоколи нарад та відсутня інформація щодо будь яких доручень, а також відсутні повідомлення про невиконання відповідних доручень. При цьому апеляційний суд зазначає, що перед апелянтом як державним службовцем ставилось завдання щодо організації та контролю щодо виконання Плану заходів з реалізації Концепції державної політики у сфері захисту прав споживачів (ключові показники, результативності, ефективності та якості проведення нарад, семінарів щодо обговорення проблемних питань у сфері захисту прав споживачів, а також надання консультативної допомоги суб`єктам. Надання у встановлені строки відповідних інформацій до Держпродспоживслужби), а не завдання щодо виконання доручень керівника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області.

Поставлене перед апелянтом завдання кореспондується з обов`язками начальника Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, які визначені в посадовій інструкції, затвердженій наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 13.11.2017 року №582, зокрема, надання споживачам консультацій з питань захисту їх прав у сфері безпечності харчових продуктів та нехарчової продукції, реклами та антитютюнового законодавства, виконання суб`єктами господарювання правил торгівлі та надання послуг додержання метрологічних вимог.

Також, апеляційний суд погоджується із відхилення судом першої інстанції наданих позивачем копії сертифікатів та скріншотів щодо прийняття ОСОБА_1 , участі у нараді та семінарах, оскільки ці копії документів не підтверджують виконання апелянтом поставленого завдання щодо організації та контролю щодо виконання Плану заходів з реалізації Концепції державної політики у сфері захисту прав споживачів, зокрема проведення нарад, семінарів щодо обговорення проблемних питань у сфері захисту прав споживачів, а також надання консультативної допомоги суб`єктам.

Правильним апеляційний суд вважає і відхилення судом першої інстанції посилання позивача на введення на території України карантинних заходів, як на підставі неможливості виконання поставленого завдання, оскільки карантин на території України з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19 встановлений Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 з 12 березня 2020 року. Доказів неможливості виконання завдань в період до 12.03.2020 року або в режимі он-лайн після введення карантину, апелянт не надав, а ні до суду першої інстанції, а ні до суду апеляційної інстанції.

Також, апеляційний суд зазначає, що перед апелянтом як державним службовцем ставилось завдання щодо забезпечення прозорості під час здійснення державного нагляду (контролю) за допомогою відео-фіксації (ключові показники, результативності, ефективності та якості фахівці управління здійснюють відео фіксацію за допомогою відео реєстраторів під час проведення заходів державного нагляду (контролю).

Так, наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 15.01.2019 року №101 наказано керівникам структурних підрозділів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, районних управлінь та державних установ, які входять до їх сфери управління під особисту відповідальність забезпечити суворе дотримання співробітниками підпорядкованих підрозділів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області норм чинного законодавства України та «Методичних рекомендацій фіксування процесів здійснення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) засобами відео-фіксації», затверджених Головою Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів від 31 липня 2018 року (т. 1 а.с. 219-220).

Відповідно до посадової інструкції начальника Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 13.11.2017 року № 582, начальник управління здійснює керівництво діяльністю управління і несе персональну відповідальність за виконання покладених на управління завдань, функцій, обов`язків; забезпечує проведення заходів державного нагляду (контролю), перевірок спеціалістами управління відповідно до компетенції, завдань, обов`язків та сфери нагляду (контролю), покладених на управління; в межах компетенції виконує інші розпорядження начальника та заступника начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, або осіб, які виконують їх обов`язки.

Таким чином, на апелянта, як на начальника Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, покладена персональна відповідальність щодо забезпечення дотримання співробітниками підпорядкованих підрозділів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області норм чинного законодавства України та «Методичних рекомендацій фіксування процесів здійснення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) засобами відео фіксації», затверджених Головою Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів від 31 липня 2018 року.

Проте, завдання щодо забезпечення прозорості під час здійснення державного нагляду (контролю) за допомогою відео фіксації апелянтом не виконано, що підтверджено матеріалами справи, зокрема доповідною запискою завідувача сектору з питань запобігання корупції та матеріалами відео-фіксації проведених перевірок, які дослідженні під час судового розгляду судом першої інстанції (т. 1 а.с. 232, т. 2 а.с. 33).

За таких підстав, апеляційний суд відхиляє доводи апеляційної скарги щодо не обов`язковості фіксування планових або позапланових заходів державного контролю (нагляду) засобами відео фіксації.

Також, одним із завдань апелянта, як державного службовця, було забезпечення здійснення заходів державного нагляду (контролю) та своєчасної підготовки звітів про підсумки роботи за 2020 рік (ключові показники, результативності, ефективності та якості надання до Держпродспоживслужби звітів та інформації), за яке апелянту поставлено 2 бали (завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб).

Так, відповідно до посадової інструкції начальника Управління захисту споживачів, начальник управління забезпечує оперативність і організованість в роботі управління та належну трудову дисципліну, відповідає за організацію правильного ведення діловодства, своєчасне проходження і виконання документів. Начальник управління має право надавати доручення посадовими особами управління, встановлювати терміни їх виконання, здійснювати контроль за їх виконання.

Разом з тим, апелянт допустив порушення строків надання інформації відповідно до доручень Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів, що не заперечувалось апелянтом під час розгляду справи судом першої інстанції та не спростовано матеріалами справи, а відсутність негативних наслідків за порушення строків не спростовує сам факт таких порушень.

Також, апеляційний суд вважає обґрунтованими висновки суду першої інстанції щодо відхилення посилань позивача на некоректність поставлених завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця на 2020 рік, оскільки поставлені завдання відповідають правам та посадовим обов`язкам ОСОБА_1 , як начальника Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, які визначені в посадовій інструкції начальника Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, затвердженої наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 13.11.2017 року №582, яка була чинна станом на дату виникнення спірних правовідносин. При цьому, матеріали справи не містять жодних доказів на підтвердження того, що позивач, ОСОБА_1 звертався за роз`ясненням чи уточненням будь-якого із завдань та його показників, в порядку, визначеному чинним законодавством України.

Апеляційний суд, як і суд першої інстанції зазначає, що абз. 2 п. 39 Порядку №640 передбачено, що безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Тобто, Порядком № 640 надано повноваження службовій особі прийняти одне із альтернативних рішень: 1. Виставити негативну оцінку; 2. Виставити позитивну оцінку; 3. Виставити відмінну оцінку, при цьому підстави для прийняття такого рішення визначені частково - шляхом визначення балів у додатку 3 Порядку № 640.

Отже, враховуючи, що завдання та ключові показники, які встановлені апелянту є обґрунтованими, апеляційний суд вважає правильним та таким, що не спростований доводами апеляційної скарги, висновок суду першої інстанції про те, що виставлення балів по кожному завданню, здійснювалось відповідачем (з урахуванням наявної методики оцінювання) в межах наданих йому повноважень.

Відповідно до ч. 7 ст. 44 Закону №889-VIII, висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Так, згідно із ст. 11 Закону №889-VIII у разі порушення наданих цим Законом прав або виникнення перешкод у реалізації таких прав державний службовець у місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про це, може подати керівнику державної служби скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації. У скарзі державний службовець може вимагати від керівника державної служби утворення комісії для перевірки викладених у скарзі фактів.

Доказів на підтвердження звернення позивача до керівника з відповідною скаргою на висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, матеріали справи не містять.

Апеляційний суд, погоджується із висновками суду першої інстанції, які не спростовані доводами апеляційної скарги, зокрема про відхилення доводів стосовно того, що начальник Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області призначається і звільняється з посади наказом начальника Головного управління за погодженням з Головою Держпродспоживслужби. При цьому апеляційний суд зазначає, що на час виникнення спірних правовідносин (звільнення апелянта) була чинною Посадова інструкція начальника Управління захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області, затвердженого наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області від 13.11.2017 року № 582, згідно якої начальник управління призначається та звільняється наказом начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області відповідно до законодавства, або особи, яка виконує його обов`язки.

Доводи апеляційної скарги не містять належних та обґрунтованих міркувань, які б спростовували висновки суду першої інстанції. У ній також не наведено інших міркувань, які б не були предметом перевірки судом першої інстанції та щодо яких не наведено мотивів відхилення наведеного аргументу.

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, внаслідок чого апеляційна скарга залишається без задоволення, а оскаржуване судове рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 8, 19 Конституції України, ст. ст. 2-12, 72-78, 242, 308. 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 серпня 2021 року у справі №420/14787/20 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 28.12.2021 року.

Головуючий суддя Домусчі С.Д.
Судді Семенюк Г.В. Шляхтицький О.І.