Справа № 600/1459/20-а
Суддя: Григораш Віталій Олександрович
Дата ухвалення: 2021-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/1459/20-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Григораша В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного підприємства "Колос" до Чернівецької митниці про скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

До Чернівецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Приватного підприємства "Колос" до Буковинської митниці Держмитслужби з такими позовними вимогами:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення, яке прийняте на підставі акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, форми "Р" від 30.07.2020 року №00000067.219 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем "Податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні)" в сумі 4962,21 грн (основний платіж - 3969,77 грн, штрафні санкції - 992,44 грн);

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення, яке прийняте на підставі акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, форми "Р" від 30.07.2020 року №00000057.219 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем "Мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання" в сумі 24811,05 грн (основний платіж - 19848,84 грн, штрафні санкції - 4962,21 грн).

Ухвалою суду від 18.09.2020 року даний адміністративний позов залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків - п`ять днів з дня отримання позивачем копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 07.10.2020 року відкрито провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 03.11.2020 року.

Ухвалою суду від 29.12.2021 року здійснено заміну первісного відповідача у адміністративній справі №600/1459/20-а з Буковинської митниці Держмитслужби на його правонаступника - Чернівецьку митницю ().

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що на підставі акту документальної невиїзної перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808 відповідачем прийнято наступні податкові повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року:

- №00000067.219, яким визначена сума податкового зобов`язання за платежем "Податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні)" в сумі 4962,21 грн (основний платіж - 3969,77 грн, штрафні санкції - 992,44 грн);

- №00000057.219, яким визначена сума податкового зобов`язання за платежем "Мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання" в сумі 24811,05 грн (основний платіж - 19848,84 грн, штрафні санкції - 4962,21 грн).

В акті перевірки відповідач зазначив, що позивач при ввезені на територію України в періоді 2017-2018 років "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL", невірно зазначив код товару згідно товарної підкатегорії УКТЗЕД, що призвело до неправильного розрахунку ввізного мита та ПДВ. Так, відповідач вказує на те, що в 2017-2018 роках товар слід було декларувати за кодом згідно УКТЗЕД , замість .

З такими висновками викладеними в акті перевірки представник позивача не погоджується, вважає їх протиправними та такими, що підлягають скасуванню з наступних підстав.

Так, на думку представника позивача віднесення відповідачем вказаного вище товару до підкатегорії УКТЗЕД є помилковим, оскільки до вказаної товарної підкатегорії УКТЗЕД відносяться "інші", що наближені до групи товарів "Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця: соус соєвий, кетчуп та інші томатні соуси; порошок гірчиці та готова гірчиця: порошок гірчиці, готова гірчиця; інші: мангове чутні, рідке, настоянки гіркі ароматичні з вмістом 44,2 - 49,2 об. % спирту та 1,5-6 мас. % тирличу (генціану), прянощів і різних інгредієнтів з вмістом 4-10 % цукру, у посудинах місткістю не більш як 0,5 л".

Товар, що ввозився позивачем - це харчові добавки, а не смакові добавки. Відповідач здійснив підміну понять з метою зміни приналежності товару до УКТЗЕД .

Представник позивача зазначив, що ПП "Колос" є виробником м`ясної та ковбасної продукції, саме при виробництві вказаної продукції позивач використовує харчові добавки з технологічних міркувань, щоб подовжити термін зберігання, перетворити їжу в відношенні кольору, смаку (щоб зберегти і підвищити смак), текстури, консистенції, зовнішнього вигляду.

Більше того, харчові добавки не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі, на відміну від смакових добавок (приправи, прянощі, спеції, гірчиці, соуси тощо), які додаються до їжі і готових страв.

Тому позивач при оформленні харчових добавок VITASOL в МД вірно зазначав код згідно УКТЗЕД . Тобто відніс до підкатегорії "інші: без вмісту молочних жирів, цукрози, ізоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмістом менш як 1,5 мас. % молочних жирів, менш як 5 мас. % цукрози чи ізоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю" в групі товарів "Харчові продукти, в іншому місці не зазначені".

Крім того, позивачем було отримано два окремих висновки державної санітарно-епідеміологічної експертизи №05.03.02-03/29756 та №05.03.02-03/29757 від 08.07.2015 року. Вказані висновки видані на окремі об`єкти за кодом УКТЗЕД (2106 та 2103).

Висновок №05.03.02-03/29756 виданий на об`єкт за кодом УКТЗЕД 2106 "Комплексні харчові добавки для м`ясної промисловості в асортименті згідно з Додатком №1 до Висновку".

Висновок №05.03.02-03/29757 виданий на об`єкт за кодом УКТЗЕД 2103 "Смакоароматичні суміші та комплексні харчові добавки для м`ясної промисловості в асортименті згідно з Додатком №1 до Висновку".

Як було вище зазначено, позивачем у 2017-2018 роках ввозився товар "Харчові добавки VITASOL", у ВМД зазначалося код за УКТЗЕД .

До кожного з наведених вище Висновків додається Додаток з переліком найменувань тих чи інших добавок.

Найменування харчової добавки "VITASOL" міститься в Додатку до Висновку №05.03.02-03/29756, який виданий на об`єкт саме за кодом УКТЗЕД 2106. Наведене ще раз підтверджує те, що позивач при оформленні харчових добавок "VITASOL" в МД вірно зазначав код згідно УКТЗЕД , а не 2103.

Те, що харчової добавки "VITASOL" необхідно декларувати саме за УКТЗЕД (а не 2103) погоджувався протягом 2017-2018 років і самим відповідачем, приймаючи МД та оформляючи їх. Отже достовірність та правдивість цих відомостей у митних деклараціях була неодноразово перевірена протягом 2017-2018 років в процесі митного контролю. Жодного факту, який свідчив би про недостовірність чи неправдивість поданої митному органу інформації встановлено не було. Тим більше, приналежність харчової добавки "VITASOL" до коду УКТЗЕД , а не 2103, додатково встановлено висновками державної санітарно-епідеміологічної експертизи №05.03.02-03/29756 та №05.03..02.-03/29757 від 08.07.2015 року.

Таким чином, висновки викладені в акті перевірки є помилковими та необґрунтованими, а податкові повідомлення-рішення, прийняті на підставі такого акту перевірки, є протиправними та підлягають скасуванню.

Відповідач, не погоджуючись з позовними вимогами, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що пунктом 1 частини 2 статті 351 Митного кодексу України наказом Буковинської митниці Держмитслужби від 17.07.2020 року №239, проведена документальна невиїзна перевірка дотримання ПП "Колос" вимог законодавства України з питань митної справи щодо правильності класифікації згідно з УКТЗЕД товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА40В150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року.

Позивачу 20.07.2020 року вручено письмове повідомлення від 17.07.2020 року №8 про проведення з 22.07.2020 року по 27.07.2020 року Буковинською митницею Держмитслужби документальної невиїзної перевірки, місце проведення якої: вул. Руська, буд. 248М, м. Чернівці. Перевірка ПП "Колос" дотримання вимог законодавства України з питань митної справи за період 1095 днів проводиться вперше.

Для підтвердження країни походження ввезених товарів ПП "Колос" під час митного оформлення на заявлений товар представлено сертифікати з перевезення EUR1, відповідно: №РL/МF/АА0292664 від 26.07.2017 року, №РL/МF/АА0292688 від 22.09.2017 року, №РL/МF/АА0292699 від 01.11.2017 року, №РL/МF/АА0292916 від 01.12.2017 року, №РL/МF/АА0292939 від 14.02.2018 року, №РL/МF/АN0006234 від 18.04.2018 року та №РL/МF/АТ0006248 від 19.06.2018 року.

Митна вартість товарів заявлених за митними деклараціями, які підлягали перевірці, визначена за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). При доставці зазначених товарів на митну територію України застосовано умову поставок згідно з ІНКОТЕРМС: DАР UА м. Чернівці.

Товари ввезено на митну територію України на підставі контракту з нерезидентом "JUMES" Sр. z о.о. (Республіка Польща) від 03.01.2017 року №1/2017.

У електронних інвойсах поданих до митних декларацій, які підлягають перевірці засвідчено, що торговою маркою заявлених до митного оформлення товарів є: "SMAKOVITA", а виробником "RESGIS Sp. z o.o" (Республіка Польща).

Відповідно до інформації, що міститься на офіційному сайті виробника товару харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса артикул "VITASOL S6P" та "VITASOL МВ10", містять в своєму складі сіль, підсилювач смаку, екстракти спецій.

Враховуючи склад та характеристику товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару №3 за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, відповідно до правил 1, 3а, 6 ОПІ, такі препарати в цілях класифікації підлягають розгляду у товарній позиції 2103, згідно УКТЗЕД.

Інші документи та інформація від ПП "Колос", які б підтверджували дотримання підприємством вимог законодавства України з питань державної митної справи щодо товарів, задекларованих по митних деклараціях, які підлягають перевірці, на дату складання акта перевірки до Буковинської митниці Держмитслужби не надходили.

Отже, на думку відповідача, задекларовані ПП "Колос" товари, що підлягають перевірці, які використовуються для покращення та підсилення смаку харчових продуктів - являються смаковою добавкою та підлягають класифікації у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

Перевіркою встановлено порушення ПП "Колос": частини 1 статті 257, частини 1 статті 69 Митного кодексу, правил 1, 3а, 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД в редакції Закону України від 04.06.2020 №674-ІХ "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року №401 під час декларування коду згідно з УКТЗЕД по товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару №3 за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року.

Встановлені у ході проведення перевірки порушення призвели до заниження податкових зобов`язань по сплаті митних платежів на загальну суму 23818,61 грн, в тому числі: по ввізному миту на 19848,84 грн, по податку на додану вартість на 3969,77 грн.

З наведених вище підстав вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Судове засідання призначене на 03.11.2020 року відкладено на 17.11.2020 року, у зв`язку з неявкою представника відповідача.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

17.11.2020 року за клопотанням представників сторін, суд продовжив розгляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилались, як на підставу своїх вимог і заперечень, дослідивши та оцінивши в сукупності докази, якими вони обґрунтовуються, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено наступні обставини у справі та відповідні їм правовідносини.

Приватне підприємство "Колос" (), 14.08.1991 року зареєстроване як юридична особа за №0000850. Адреса місцезнаходження: вул. Театральна, буд. 6, м. Чернівці, Чернівецька область, 58002. Види діяльності: розведення свиней; виробництво м`ясних продуктів (основний); оптова торгівля м`ясом, м`ясними продуктами; неспеціалізована оптова торгівля; роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; вантажний автомобільний транспорт (а.с. 111-114).

В період з 22.07.2020 року по 27.07.2020 року, на підставі Повідомлення від 17.07.2020 року №8 та Наказу від 17.07.2020 року №239 "Про проведення документальної невиїзної перевірки" (а.с. 85-87), представниками відповідача проводилась документальна невиїзна перевірка дотримання ПП "Колос" вимог законодавства України з питань митної справи щодо правильності класифікації згідно УКТЗЕД товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару №3 за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року.

Проведеною перевіркою встановлено, що ПП "Колос" за митними деклараціями, що підлягають перевірці ввозились товари, зокрема:

- за МД №UA408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL, S6Р-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%) (а.с. 24-25);

- за МД №UA408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частина товару №5 "Харчові добавки для м 'ясних виробів та м 'яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р-1000 кг, VITASOL S10-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%) (а.с. 27-29);

- за МД №UA408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, частина товару №1 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1200 кг." в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%) (а.с. 31);

- за МД №№UA408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, товар №4 "І. Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита- 6%) (а.с. 33-34);

- за МД №№UA408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частина товару №2 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%) (а.с. 36-37);

- за МД №№UA408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, частина товару №4 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%) (а.с. 39-40);

- за МД №№UA408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL МВ10 525 кг, VITASOL S6Р 500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%) (а.с. 42-43).

За висновками перевірки, задекларовані ПП "Колос" товари, що підлягають перевірці, які використовуються для покращення та підсилення смаку харчових продуктів - являються смаковою добавкою та підлягають класифікації у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, яким встановлено наступні порушення:

1) ч. 1 ст. 257 та ч. 1 ст. 69 Митного кодексу, Правил 1, 3а, та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД в редакції Закону України від 04.06.2020 року №674-ІХ "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року №401, у частині визначення коду товару, в результаті чого знижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму 19848,84 грн;

2) п. 190.1. ст. 190 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-VI, в результаті чого знижено податкове зобов`язання по сплаті податку на додану вартість на суму 3969,77 грн (а.с. 9-21).

Примірник акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808 направлено позивачу для підпису супровідним листом від 28.07.2020 року №7.2.-08/7.2.-19/13/4737 (а.с. 81).

На підставі акту від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808 відповідачем винесено податкові повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року:

- №00000067.219, яким визначена сума податкового зобов`язання за платежем "Податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні)" в сумі 4962,21 грн, в тому числі основний платіж - 3969,77 грн, штрафні санкції - 992,44 грн (а.с. 22);

- №00000057.219, яким визначена сума податкового зобов`язання за платежем "Мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання" в сумі 24811,05 грн, втому числі основний платіж - 19848,84 грн, штрафні санкції - 4962,21 грн (а.с. 23).

Вказані податкові повідомлення-рішення та розрахунок штрафних санкцій направлено позивачу супровідним листом від 30.07.2020 року №7.2-08/1/7.2-19/16/4815 (а.с. 76-79).

Вважаючи протиправними податкові повідомлення-рішення від 30.07.2020 року №00000067.219 та №00000057.219 позивач звернув до суду з даним позовом.

З матеріалів справи також встановлено, що відповідно до Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи Державної санітарно-епідеміологічної служби від 08.07.2015 року №05.03.02-03/29756 комплексні харчові добавки для м`ясної промисловості в асортименті за кодом УКТЗЕД 2106 згідно з Додатком №1 до Висновку, за наданим заявником зразком відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку може бути використаний в заявленій сфері застосування. Висновок дійсний до 06.07.2020 року (а.с. 45-47).

Відповідно до Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи Державної санітарно-епідеміологічної служби від 08.07.2015 року №05.03.02-03/29757 смакоароматичні суміші та комплексні харчові добавки до м`ясної промисловості в асортименті за кодом УКТЗЕД 2103 згідно з Додатком №1 до Висновку, за наданим заявником зразком відповідає вимогам діючого санітарного законодавства України і за умови дотримання вимог цього висновку може бути використаний в заявленій сфері застосування. Висновок дійсний до 06.07.2020 року (а.с. 48-50).

До вказаних спірних правовідносин суд застосовує наступні положення законодавства та робить висновки по суті спору.

Згідно частини першої та другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд, у відповідності до вимог пункту 3 частини 1 статті 244 КАС України, визначаючи яку правову норму слід застосувати до спірних правовідносин, зазначає, що при вирішенні даної справи необхідно керуватись нормами Конституції України, Митного кодексу України (далі - МК України) та Податкового кодексу України (далі - ПК України).

Відповідно до ч. 7 ст. 336 МК України митний контроль здійснюється посадовими особами органів доходів і зборів шляхом проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Частиною 1 ст. 345 МК України визначено, що документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Документальні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, проводяться органами доходів і зборів з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 Податкового кодексу України.

Згідно зі ч. 3 ст. 345 МК України органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення; відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі; законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Результати перевірки оформлюються актом (довідкою) та є підставою для самостійного визначення органом доходів і зборів суми податкового зобов`язання підприємства щодо сплати митних платежів, застосування заходів, передбачених законами України (ч. 6 ст. 345 МК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 351 МК України предметом документальних невиїзних перевірок є дані про своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати митних платежів при переміщенні товарів через митний кордон України підприємствами, а також при переміщенні товарів через митний кордон України громадянами з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств.

При цьому, ч. 2 ст. 351 МК України визначено, що документальна невиїзна перевірка проводиться у разі: 1) виявлення ознак, що свідчать про можливе порушення законодавства України з питань державної митної справи, за результатами аналізу електронних копій митних декларацій, інформації, що стосується товарів, митне оформлення яких завершено, отриманої від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та виробників таких товарів, з висновків акредитованих відповідно до законодавства експертів; 2) надходження від уповноважених органів іноземних держав документально підтвердженої інформації про непідтвердження автентичності поданих органові доходів і зборів документів щодо товарів, митне оформлення яких завершено, недостовірність відомостей, що в них містяться, а також запитів стосовно надання інформації про зовнішньоекономічні операції, які здійснювалися за участю суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності - резидентів України.

З матеріалів справи судом встановлено, що відповідно до Протоколу №18/1-п від 06.07.2020 року наради керівного складу апарату Держмитслужби та територіальних органів Держмитслужби вирішено провести перевірки правильності класифікації згідно з УКТЗЕД харчових добавок із вмістом солі та підсилювачу смаку в товарній позиції 2106 проходженням з країн ЄС. Забезпечити донарахування митних платежів по випадкам невірної класифікації (а.с. 73).

17.07.2020 рок відповідач звернувся до в.о. начальника відділу митного аудиту із Службовою запискою "Щодо надання пропозицій по перевірці ПП "Колос" в якій зазначив, що вважає за необхідне проведення перевірки ПП "Колос" під час якої слід поглиблено перевірити документи та розглянути питання про можливе донарахування платежів, що стосуються імпорту товарів "харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса артикул "VITASOL S6P" та "VITASOL МВ10" (а.с. 88-91).

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 351 МК України відповідачем винесено та направлено на адресу позивача Повідомлення від 17.07.2020 року №8 про проведення документальної невиїзної перевірки ПП "Колос" з 22.07.2020 року. Також, 17.07.2020 року видано Наказ №239 "Про проведення документальної невиїзної перевірки".

Таким чином, документальна невиїзна перевірка дотримання ПП "Колос" вимог законодавства України з питань митної справи щодо правильності класифікації згідно УКТЗЕД товару №3 за МД №UА408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, частини товару №5 за МД №UА408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частини товару №1 за МД №UА408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, товару №4 за МД №UА408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, частини товару №2 за МД №UА408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частини товару №4 за МД №UА408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, товару №3 за МД №UА408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, проводилась на підставі ч. 2 ст. 351 МК України, правомірно та у межах повноважень наданих чинним законодавством.

Щодо правильності визначення позивачем класифікації згідно УКТЗЕД ввезеного товару, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ПП "Колос" за митними деклараціями, що підлягають перевірці ввозились товари, зокрема:

- за МД №UA408150/2017/009842 від 31.07.2017 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL, S6Р-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%);

- за МД №UA408150/2017/013785 від 25.09.2017 року, частина товару №5 "Харчові добавки для м 'ясних виробів та м 'яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р-1000 кг, VITASOL S10-500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%);

- за МД №UA408150/2017/016568 від 01.11.2017 року, частина товару №1 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1200 кг." в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 6%);

- за МД №№UA408150/2017/019497 від 06.12.2017 року, товар №4 "І. Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита- 6%);

- за МД №№UA408150/2018/002946 від 19.02.2018 року, частина товару №2 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 2000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%);

- за МД №№UA408150/2018/007426 від 18.04.2018 року, частина товару №4 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL S6Р 1000 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%);

- за МД №№UA408150/2018/012301 від 21.06.2018 року, товар №3 "Харчові добавки для м`ясних виробів та м`яса, без вмісту жирів тваринного походження, призначені не для роздрібного продажу. Без вмісту спирту. Не в аерозольній упаковці: VITASOL МВ10 525 кг, VITASOL S6Р 500 кг" в товарній підкатегорії УКТЗЕД (ставка ввізного мита - 5%).

При доставці зазначеного товару на митну територію України застосовано умову поставки згідно з правилами ІНКОТЕРМС: DAP UA м. Чернівці.

Митна вартість товару відповідно до вимог пункту 1 частини 2 статті 52 Митного кодексу України від 13.03.2012 року №4495-VІ визначена декларантом самостійно за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Рішення про коригування митної вартості товарів митницею не приймалось.

Визначення поняттю харчові добавки надано у Санітарних правилах і нормах по застосуванню харчових добавок, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 23.07.1996 року №222. Так, відповідно до п. 1 розділу І вказаних правил, Харчові добавки це природні або синтезовані речовини, які навмисно вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей (наприклад, органолептичних, технологічних) і не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі. Харчові добавки можуть залишатися у харчових продуктах у повному обсязі або у вигляді речовин, які утворюються після хімічної взаємодії добавок з компонентами продуктів харчування.

При оформленні товару, позивач зазначив код згідно УКТЗЕД , в той час як відповідач вважає, що згідно вимог УКТЗЕД даний товар повинен класифікуватися в товарній підкатегорії УКТЗЕД . Таким чином, даний спір між позивачем та митницею фактично виник щодо правильності визначення коду товару за УКТЗЕД.

Відповідно до п. 190.1. ст. 190 ПК України базою оподаткування для товарів, що ввозяться на митну територію України, є договірна (контрактна) вартість, але не нижче митної вартості цих товарів, визначеної відповідно до розділу III Митного кодексу України, з урахуванням мита та акцизного податку, що підлягають сплаті і включаються до ціни товарів.

Встановивши порушення позивачем п. 190.1. ст. 190 ПК України, в результаті чого було занижено зобов`язання по сплаті податку на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні), відповідачем винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року №00000067.219.

Встановивши порушення позивачем ч. 1 ст. 257 та ч. 1 ст. 69 Митного кодексу, Правил 1, 3а, та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД в редакції Закону України від 04.06.2020 року №674-ІХ "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року №401, у частині визначення коду товару, в результаті чого знижено податкове зобов`язання по сплаті ввізного мита на суму, відповідачем винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення форми "Р" від 30.07.2020 року №00000057.219.

Статтею 67 МК України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Так, в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними під позиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно з ст. 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

При цьому, ведення УКТ ЗЕД передбачає: 1) відстеження та облік змін і доповнень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, пояснень та інших рішень щодо її тлумачення, що приймаються Всесвітньою митною організацією; 2) підготовку пропозицій щодо внесення змін до УКТ ЗЕД; 3) деталізацію УКТ ЗЕД на національному рівні та введення додаткових одиниць виміру; 4) забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; 5) прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; 6) розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування; 7) своєчасне ознайомлення суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності з рішеннями та інформацією (крім тих, що є конфіденційними) щодо питань класифікації товарів та про застосування УКТ ЗЕД; 8) здійснення інших функцій, необхідних для ведення УКТ ЗЕД.

Відповідно до ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТЗЕД; органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД на вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Тобто, класифікацію товарів за УКТЗЕД здійснює декларант, орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією, орган доходів і зборів може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта.

Крім того, процедуру ведення УКТЗЕД визначає Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428 (Порядок №428).

Згідно з п. 2 Порядку №428 УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.

УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (п. 3 Порядку №428).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про митний тариф України" від 19.09.2013 року №584-VII (Закон №584-VII, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Класифікація товарів здійснюється з врахуванням Основних правил інтерпретацій УКТЗД (додаток до Закону №584-VII).

Так, п. 1 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил.

Згідно п. 2 (a) Основних правил інтерпретацій УКТЗД будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного.

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

Пунктом 3 Основних правил інтерпретацій УКТЗД визначено, що у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

- (а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

- (b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

- (c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Відповідно до п. 4 Основних правил інтерпретацій УКТЗД товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Згідно з п. 6 Основних правил інтерпретацій УКТЗД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється згідно з вимогами УКТЗЕД з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТЗЕД на основі характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Відповідно до розділу ІV Основних правил інтерпретації УКТЗЕД до підкатегорії відносяться харчовi продукти, в iншому мiсцi не зазначенi: - без вмiсту молочних жирiв, цукрози, iзоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмiстом менш як 1, 5 мас.% молочних жирiв, менш як 5 мас. % цукрози чи iзоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю.

З метою забезпечення виконання Закону України від 19.09.2013 року №584-VIII "Про Митний тариф України" та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428 "Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", Державною фіскальною службою України було прийнято наказ від 09.06.2015 року №401, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Пояснення № 401).

Відповідно до Пояснень № 401 до товарної позиції 2106 Харчовi продукти, в іншому місці не зазначені:

2106 10 - білкові концентрати та текстуровані білкові речовини:

2106 10 20 00 - без вмісту молочних жирів, цукрози, ізоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмістом менш як 1,5 мас.% молочних жирів, менш як 5 мас.% цукрози чи ізоглюкози, менш як 5 мас.% глюкози або крохмалю;

2106 10 80 00 - інші;

2106 90 - інші:

2106 90 20 00 - складені спиртні продукти, крім продуктів, виготовлених на основі ароматичних речовин, що використовуються у виробництві напоїв; сиропи цукрові, ароматизовані або з доданням барвників;

2106 90 30 00 - сироп з ізоглюкози; - інші;

2106 90 51 00 - сироп з лактози;

2106 90 55 00 - сироп з глюкози або з мальтодекстрину;

2106 90 59 00 - інші; інші;

2106 90 92 00 - без вмісту молочних жирів, цукрози, ізоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмістом менш як 1,5 мас.% молочних жирів, менш як 5 мас.% цукрози чи ізоглюкози, менш як 5 мас.% глюкози або крохмалю;

2106 90 98 - інші:

2106 90 98 60 - суміші (основи) для виготовлення фруктового морозива з вмістом концентрованого фруктового соку або безалкогольного напою, з вмістом цукру не більш як 30 мас.% та без вмісту молочних жирів;

2106 90 98 91 - сири плавлені;

2106 90 98 90 - інші.

За умови, що зазначені продукти не включаються до жодної іншої товарної позиції УКТ ЗЕД, до товарної позиції 2106 входять:

- (А) Продукти, використовувані або безпосередньо, або після оброблення (наприклад, відварювання, розчинення чи кип`ятіння у воді, молоці і т.д.) для вживання в їжу.

- (В) Продукти, які повністю чи частково складаються з харчових продуктів, використовуваних для приготування напоїв, або харчових продуктів, готових для вживання в їжу. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, що складаються з суміші хімічних препаратів (органічних кислот, солей кальцію і т.д.) з харчовими продуктами (борошном, цукром, сухим молоком і т.д.) для додання в готові продукти або як інгредієнти, або для поліпшення деяких їхніх властивостей (зовнішнього вигляду, збережуваності і т.д.) (дивись Загальні положення до групи 38).

Проте до цієї товарної позиції не включаються ферментні препарати, що містять харчові продукти (наприклад, препарати для тендеризації м`яса, що складаються з протеолітичних ферментів з добавкою декстрози чи інших харчових продуктів). Такі препарати відносяться до товарної позиції 3507 за умови, що вони не включаються в більш конкретну товарну позицію УКТЗЕД.

До товарної позиції 2106 включаються, серед іншого (inter alia):

(1) Порошки для столового крему, желе, морозива або аналогічних продуктів, підсолоджені чи непідсолоджені.

Порошки на основі борошна, крупки, крохмалю, екстракту солоду або продуктів товарних позицій 0401 0404, які містять чи не містять добавки какао, відносяться до товарної позиції 1806 або 1901 відповідно до вмісту в них какао (дивись Загальні положення до групи 19). Інші порошки, що містять какао, включаються до товарної позиції 1806. Порошки, що мають властивості цукрів з ароматизувальними добавками або забарвлених цукрів, використовуваних для приготування лимонаду та аналогічних продуктів, відносяться до товарної позиції 1701 або 1702, залежно від конкретного випадку.

(2) Смако-ароматизувальні порошки для приготування напоїв, підсолоджених чи непідсолоджених, на основі бікарбонату натрію та гліциризину або екстракту солодки (тобто кореня солодки) (продавані як какао-порошок).

(3) Продукти на основі вершкового масла або інших жирів чи масел, одержаних з молока, які використовують, наприклад, у хлібобулочних виробах чи борошняних кондитерських виробах.

(4) Пасти на основі цукру, що містять добавки жиру в порівняно великій пропорції, а іноді і молока, або горіхів, непридатні для виготовлення безпосередньо кондитерських виробів з цукру, але використовувані як начинка і т.д. для шоколаду, здобного печива, тістечок і т.д.

(5) Натуральний мед, збагачений бджолиним маточним молочком.

(6) Білкові гідролізати, що складаються переважно з суміші амінокислот та хлориду натрію, використовувані в харчових продуктах (наприклад, для додання смаку); білкові концентрати, одержувані шляхом видалення певних компонентів зі знежиреного соєвого борошна, використовувані для збагачення харчових продуктів білковими речовинами; соєве борошно та інші білкові речовини, текстуровані. Проте до цієї товарної позиції не включається не текстуроване знежирене соєве борошно, придатне чи непридатне для вживання в їжу (товарна позиція 2304), та білкові ізоляти (товарна позиція 3504).

(7) Безалкогольні або алкогольні продукти (крім продуктів, заснованих на запашних речовинах), використовувані для виробництва різних безалкогольних або алкогольних напоїв. Ці продукти можуть бути одержані шляхом змішування рослинних екстрактів товарної позиції 1302 з молочною кислотою, винною кислотою, лимонною кислотою, фосфорною кислотою, консервантами, піноутворювачами, фруктовими соками і т.д. Продукти містять (цілком чи частково) ароматизувальні інгредієнти, що визначають даний напій. У результаті цього розглянутий напій зазвичай може бути одержаний простим розведенням продукту водою, вином або спиртом, з доданням чи без додання, наприклад, цукру або газоподібного діоксиду вуглецю. Деякі з цих продуктів спеціально приготовлені для домашнього використання; вони також широко застосовуються в промисловості, що дозволяє уникнути непотрібних перевезень великих кількостей води, спирту і т.д. Таким чином, ці продукти не призначені для вживання як напої і, отже, їх можна відрізнити від напоїв групи 22.До цієї товарної позиції не включаються продукти, використовувані для виробництва напоїв, основані на одному чи більше запашних речовинах (товарна позиція 3302).

(8) Харчові таблетки на основі натуральних чи штучних ароматичних речовин (наприклад, ваніліну).

(9) Солодощі, гумі та аналогічні продукти (особливо для діабетиків), що містять синтетичні підсолоджувальні речовини, (наприклад, сорбіт) замість цукру.

(10) Продукти (наприклад, таблетки), що складаються з сахарину та харчових продуктів типу лактози, застосовуваних для підсолодження.

(11) Автолізовані дріжджі та інші дріжджові екстракти, продукти, одержувані шляхом гідролізу дріжджів. Ці продукти не можуть викликати бродіння і мають високу білкову цінність. Вони використовуються переважно в харчовій промисловості (наприклад, для приготування деяких приправ).

(12) Продукти для виробництва лимонадів чи інших напоїв, що складаються, наприклад, з: ароматизованих чи забарвлених сиропів, що являють собою цукрові розчини з добавкою натуральних чи штучних речовин для додання їм смаку, наприклад, деяких плодів і рослин (малини, чорної смородини, лимона, мяти і т.д.), які містять чи не містять добавки лимонної кислоти та консервантів; сиропу, ароматизованого добавкою складеного продукту цієї товарної позиції (дивись пункт 7 вище), що містить, зокрема, есенцію коли, або лимонну кислоту, забарвлену карамелізованим цукром, або лимонну кислоту та ефірні олії плодів (наприклад, лимона чи апельсина); сиропу, ароматизованого фруктовими соками, які були модифіковані шляхом додання деяких компонентів (лимонної кислоти, ефірного олії, добутої з плодів, і т.д.) у таких кількостях, що явно порушується баланс компонентів фруктового соку, властивий для натуральних соків; концентрованих фруктових соків з добавками лимонної кислоти (у такій пропорції, що сумарний вміст кислоти значно більше, ніж у натуральних соках), ефірних олій, добутих з плодів, синтетичних підсолоджувальних речовин і т.д. Такі продукти призначені для вживання у вигляді напоїв після простого розведення водою або після наступного оброблення. Деякі продукти цього типу призначені для додання в інші харчові продукти.

(13) Суміші екстракту женьшеню з іншими інгредієнтами (наприклад, лактозою чи глюкозою), використовувані для приготування женьшеневого чаю або напоїв.

(14) Продукти, що складаються з суміші рослин чи частин рослин (включаючи насіння чи плоди) різних видів або складаються з рослин чи частин рослин (включаючи насіння чи плоди) одного або різних видів, змішаних з іншими речовинами, такими як один чи декілька рослинних екстрактів, які самі по собі не вживаються в їжу, але використовуються для приготування травяних настоїв або травяних чаїв, (наприклад, які мають послаблюючу, проносну (очисну), сечогінну або вітрогінну дію), включаючи продукти, які, як вважається, полегшують стан при нездужанні і сприятливо впливають на загальний стан здоровя та самопочуття.

До цієї товарної позиції не включаються продукти, з вмістом настою у кількості, що складає терапевтичну чи профілактичну дозу активного інгредієнта, властивого для конкретного продукту (товарна позиція 3003 або 3004).

До цієї товарної позиції також не включаються продукти, що включаються до товарної позиції 0813 або до групи 09.

(15) Суміші рослин, частин рослин, насіння чи плодів (цілих, розрізаних, подрібнених, мелених чи порошкоподібних) видів, що включаються в різні групи (наприклад, групи 07, 09, 11, 12), або різних видів товарної позиції 1211, що не вживаються в їжу як такі, а використовуються або як ароматизувальні добавки для напоїв, або для приготування екстрактів для виробництва напоїв.

Проте продукти такого роду, основні властивості яких визначаються вмістом у них продуктів, що входять до групи 09, не включаються (група 09).

(16) Продукти, які часто відносять до "харчових добавок" на базі екстрактів рослин, фруктових концентратів, меду, фруктози і т.п. і які містять добавки вітамінів, а іноді незначні кількості сполук заліза. Ці продукти часто бувають розфасовані в упаковки з вказівкою, що вони сприяють зміцненню здоровя та поліпшенню самопочуття. Проте аналогічні продукти, призначені для попередження або лікування хвороб чи недуг, не включаються (товарна позиція 3003 або 3004).

В свою чергу, згідно пояснення до товарної позиції 2103 Продукти для приготування соусiв і готовi соуси; смаковi добавки та приправи змішані; порошок гiрчицi та готова гiрчиця:

2103 10 00 00 - соус соєвий;

2103 20 00 00 - кетчуп та iншi томатнi соуси;

2103 30 - порошок гiрчицi та готова гiрчиця:

2103 30 10 00 - порошок гiрчицi;

2103 30 90 00 - готова гiрчиця;

2103 90 - iншi:

2103 90 10 00 - мангове чутні, рiдке;

2103 90 30 00 - настоянки гiркі ароматичнi з вмiстом 44,2 49,2 об.% спирту та 1,5 - 6 мас.% тирличу (генцiану), прянощiв i рiзних iнгредiєнтiв з вмiстом 4 - 10 % цукру, у посудинах мiсткiстю не бiльш як 0,5 л;

2103 90 90 00 - iншi

(А) Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані.

До цієї товарної позиції включаються готові продукти, зазвичай з сильно вираженими властивостями прянощів, використовувані для ароматизації деяких страв (м`яса, риби, салатів і т.д.) і приготовлені з різних інгредієнтів (яєць, овочів, м`яса, плодів, борошна, крохмалю, олії, оцту, цукру, спецій, гірчиці, ароматизувальних речовин і т.д.). Соуси бувають зазвичай в рідкому вигляді, а готові продукти для приготування соусів мають вигляд порошку, до якого потрібно додати лише молоко, воду і т.д., щоб одержати соус.

Соуси зазвичай додають в їжу як під час приготування, так і при подачі на стіл. Соуси забезпечують смак або аромат, вологість і контрастують з їжею за консистенцією і кольором. Вони можуть також служити середовищем, в яке поміщують їжу, наприклад, курча під білим соусом. Рідкі приправи (соєвий соус, соус із стручкового перцю, рибний соус) використовуються як інгредієнти під час приготування їжі і як приправи за столом.

До цієї товарної позиції також включаються деякі продукти для приготування соусів на основі овочів або плодів, які являють собою рідини, емульсії чи суспензії та іноді містять видимі неозброєним оком шматочки овочів або плодів. Ці продукти для приготування соусів відрізняються від приготовлених або консервованих овочів або плодів групи 20 тим, що вони використовуються як соуси, тобто як приправа до їжі або в приготуванні деяких страв, але самі по собі не призначені для використання в якості страви.

Змішані смакові добавки та змішані приправи, що містять спеції, відрізняються від спецій та їхніх сумішей з товарних позицій 0904 0910 тим, що вони містять одну чи більше ароматизувальних речовин або приправ, які не відносяться до групи 09, у таких пропорціях, що дана суміш більше не має основних властивостей спецій у тому значенні, яке розкривається в групі 09 (дивись Загальні положення до цієї групи).

Прикладами продуктів, що відносяться до цієї товарної позиції, є: майонез, заправки для салатів, Bearnaise, bolognaise (що складаються з рубленого м`яса, томатного пюре, спецій і т.д.), соєвий соус, грибний соус, вустерський соус (зазвичай приготовлений на основі густого соєвого соусу, настою спецій в оцті, з добавкою солі, цукру, карамельного колера та гірчиці), томатний кетчуп (продукт, приготовлений з томатного пюре, цукру, оцту, солі та спецій) та інші томатні соуси, селерова сіль (суміш кухонної солі з дрібно меленим насінням селери), деякі суміші прянощів для приготування ковбаси та продукти групи 22 (крім продуктів товарної позиції 2209), приготовлені для кулінарних цілей і тим самим непридатні для вживання як напої (наприклад, кулінарні вина та кулінарний коньяк (Cognac).

Крім згаданих вище продуктів, що відносяться до груп 09 і 20, до цієї товарної позиції не включаються:

(а) екстракти і соки з м`яса, риби та ракоподібних, молюсків чи інших водяних безхребетних (товарна позиція 1603);

(b) супи і бульйони готові та заготовки для їхнього приготування (товарна позиція 2104);

(c) гідролізати білка, що складаються переважно з суміші амінокислот і хлориду натрію, використовувані як добавки до готових харчових продуктів (товарна позиція 2106);

(d) автолізовані дріжджі (товарна позиція 2106).

(B) Порошок гірчиці та готова гірчиця

Гірчичний порошок одержують шляхом подрібнення та просіювання насіння гірчиці, включених до товарної позиції 1207. Його можна виготовляти з насіння білої чи чорної гірчиці або з суміші цих двох сортів. Гірчичний порошок включається до цієї товарної позиції незалежно від того, було чи ні насіння знежирене та вилучені його оболонки перед подрібненням, а також незалежно від його призначення.

До цієї товарної позиції включається також готова гірчиця, що складається з гірчичного порошку, змішаного з невеликою кількістю інших інгредієнтів (борошна зернових культур, куркуми, кориці, перцю і т.д.), або з пасти, одержаної з суміші гірчичного порошку з оцтом, виноградним суслом чи вином, до яких можуть бути додані сіль, цукор, спеції чи інші приправи.

Таким чином, класифікація товару здійснюється відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, приміток, додаткових приміток до груп товарів, передбачених Законом України "Про Митний тариф України", Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи.

Тобто, аналіз наведених правових актів засвідчує, що вони чітко та ясно регулюють правила визначення коду товару. Відповідно чіткими та ясними є ознаки діянь, які можуть кваліфікуватися як порушення таких правил.

Ці ознаки не залишають місця для адміністративного розсуду при вирішенні органом доходів і зборів питання, чи допустив декларант порушення правил класифікації товару. За таких умов повноваження щодо самостійного визначення коду товару не може вважатися дискреційним.

Аналогічна правова позиція висвітлена у постанові Верховного Суду від 31 січня 2018 року у справі №806/1165/15 (номер провадження №К/9901/5455/18) та у постанові від 20 березня 2018 року у справі №814/978/17 (номер провадження №К/9901/5649/17).

Отже, з огляду на вищенаведенні положення, суд дійшов висновку про те, що до товарної позиції 2106 належать харчові продукти, які не належать до жодної іншої із товарних позицій УКТ ЗЕД, і які складаються із суміші певних хімічних препаратів з харчовими продуктами для додавання в готові продукти або в інгредієнти для поліпшення відповідних властивостей таких продуктів.

В свою чергу, товарна позиція 2103 включає смакові добавки, гірчичні порошки, продукти, які використовуються для виготовлення соусів та готові соуси.

Відповідно до пункту 1 розділу І Санітарних правил і норм по застосуванню харчових добавок, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 23.07.1996 № 222, харчові добавки - природні або синтезовані речовини, які навмисно вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей (наприклад, органолептичних, технологічних) і не вживаються самостійно у вигляді харчових продуктів або звичайних компонентів їжі. Харчові добавки можуть залишатися у харчових продуктах у повному обсязі або у вигляді речовин, які утворюються після хімічної взаємодії добавок з компонентами продуктів харчування.

Отже, харчовими добавками є природні або синтезовані речовини, які вводяться до продуктів харчування з метою надання їм необхідних властивостей.

При цьому, у розумінні вищенаведених положень чинного законодавства харчові добавки не є прянощами, які є продуктами рослинного походження, що містять пряні і запашні речовини, а тим паче не є продуктами для приготування соусів.

У зв`язку з цим, суд вважає, що твердження відповідача про віднесення харчової добавки до продуктів для приготування соусів і готових соусів, та відповідно, до товарної позиції 2103 є помилковим. Суд також зауважує, що наявність у харчових добавках солі та підсилювачу смаку не є безумовною підставою для їх віднесення та класифікації згідно УКТЗЕД за кодом 2103.

Крім того, відповідно до Додатку 1 до Висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи Державної санітарно-епідеміологічної служби від 08.07.2015 року №05.03.02-03/29756 товар "VITASOL S6P" та "VITASOL МВ10" за кодом УКТЗЕД 2106 віднесено до Комплексних харчових добавок виробництва Regis Sp.z.o.o.", Польща, а не смакових добавок.

Враховуючи викладене вище, а також враховуючи характеристики та назви задекларованого позивачем товару, суд вважає, що код товару, визначений позивачем - , більш конкретно описує цей товар та дає підстави вважати, що саме код товару, визначений позивачем, є правильним.

Більше того, в матеріалах справи відсутні докази щодо проведення відповідачем експертизи вказаного товару відповідно до пункту 1 частини першої статті 356 Митного кодексу України, згідно якої взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відповідачем протиправно визначено класифікацію товару за кодом , а тому прийняті за результатом такого висновку податкові повідомлення-рішення від 30.07.2020 року №00000067.219 та №00000057.219 є протиправним та підлягають скасуванню.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

Згідно ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4204,00 грн, що підтверджується платіжними дорученнями №3090 від 10.09.2020 року та №3234 від 22.09.2020 року.

Керуючись статтями 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Приватного підприємства "Колос" до Чернівецької митниці про скасування податкових повідомлень-рішень, - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Буковинської митниці Держмитслужби, яке прийняте на підставі акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, форми "Р" від 30.07.2020 року №00000067.219 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем "Податок на додану вартість з товарів, ввезених на територію України суб`єктами господарювання (крім лікарських засобів, дозволених для виробництва і застосування в Україні)" в сумі 4962,21 грн (основний платіж - 3969,77 грн, штрафні санкції - 992,44 грн).

3. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Буковинської митниці Держмитслужби, яке прийняте на підставі акту перевірки від 28.07.2020 року №7/7.2-19/14257808, форми "Р" від 30.07.2020 року №00000057.219 про визначення суми податкового зобов`язання за платежем "Мито на товари, що ввозяться на територію України суб`єктами господарювання" в сумі 24811,05 грн (основний платіж - 19848,84 грн, штрафні санкції - 4962,21 грн).

4. Стягнути на користь Приватного підприємства "Колос" судовий збір у сумі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн 00 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької митниці, сплачений згідно платіжних доручень №3090 від 10.09.2020 року та №3234 від 22.09.2020 року.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - Приватне підприємство "Колос" (, Театральна площа, 6, м. Чернівці, Чернівецька область, 58002);

Представник позивача - Венгринюк Сергій Васильович (вул. Прутська,16, м. Чернівці, Чернівецька область, 58008);

Відповідач - Чернівецька митниця (, вул. Руська, 248-М, м. Чернівці, Чернівецька область, 58023).

Суддя В.О. Григораш