Справа № 520/14798/21
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2021-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

28 грудня 2021 р.Справа № 520/14798/21

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Перцова Т.С., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2021 по справі № 520/14798/21

за позовом Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області

до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків)

про визнання дій протиправними та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2021 відмовлено в задоволенні адміністративного позову Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про визнання дій протиправними та скасування постанови.

На зазначене рішення суду Територіальним управлінням Державної судової адміністрації України у Харківській області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 15.12.2021 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху.

Надано відповідачу строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що вищезазначені недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Роз`яснено відповідачу, що у разі неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч.4 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

22.12.2021 до Другого апеляційного адміністративного суду від апелянта надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якої зазначено, що оскаржуване рішення надійшло на адресу позивача 25.10.2021 за вхідним № 2532/21, що підтверджується доданими до заяви доказами. Крім того, апелянт зазначає, що дана категорія судових справ, щодо оскарження постанов державних виконавців Відділу примусового виконання рішень у Харківській області Східного Міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про накладення штрафу має значний обсяг - 36 судових справ. Всі рішення, прийняті адміністративним судом не на користь позивача, оскаржуються до суду апеляційної інстанції, що свідчить про намір ТУ ДСА України в Харківській області реалізувати свої процесуальні права щодо оскарження судових рішень по відповідній категорії справ, задля встановлення соціальної справедливості, забезпечення пропорційного перерозподілу коштів, з метою збереження балансу інтересів усього суспільства. Враховуючи викладене, апелянт, з посиланням на постанову Верховного Суду від 18.06.2020 по справі № 826/13606/16 та положеннями ст. 293 КАС України, просить суд, визнати поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та поновити зазначений строк.

Надаючи оцінку поданій заяві, суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом оскарження по даній справі є постанова старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) від 26.07.2021 ВП № 66051327 про накладення на Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Харківській області штрафу в розмірі 5100,00 грн.

Особливості провадження у справах з приводу оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу державної виконавчої служби урегульовано положеннями ст. 287 КАС України.

Так, згідно з ч.6 ст.287 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Матеріалами справи підтверджено, що оскаржуване рішення було прийнято 07.10.2021 в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, останнім днем десятиденного строку на апеляційне оскарження (з урахуванням вихідних днів) є 18.10.2021.

Апеляційна скарга подана (направлена засобами поштового зв`язку) 08.11.2021, тобто, з пропуском десятиденного строку для подачі апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, позивач вказує, що копію оскаржуваного рішення отримано 25.10.2021.

Як вже зазначалось ч. 6 ст. 287 КАС України, яка є спеціальною відносно ст. 295 КАС України, встановлює строк подання апеляційної скарги - десять днів з дня проголошення рішення, прийнятого в порядку статті 287 КАС України. При цьому, десятиденний строк обчислюється з дня проголошення рішення суду, а не з дня отримання апелянтом його копії.

З огляду на наявність спеціальної норми, загальні норми статті 295 КАС України, які регулюють строки на апеляційне оскарження рішень судів і порядок їх обчислення, до спірних правовідносин не застосовуються.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 05.02.2020 по справі № 280/4660/19, у постанові від 26.06.2019 по справі № 826/4372/18, від 26.06.2019 по справі 826/12004/18, яка є обов`язковою для врахування судом в силу ч.5 ст.242 КАС України.

Згідно з ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Разом з цим, слід зазначити, що одержання позивачем копії оскаржуваного рішення лише 25.10.2021, не є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Крім того, позивачем не надано доказів неможливості подати апеляційну скаргу в період з 25.10.2021 (дата отримання копії оскаржуваного рішення) по 08.11.2021 (дата подання апеляційної скарги), а тому факт отримання копії оскаржуваного рішення 25.10.2021 сам по собі не доводить поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

З приводу посилань позивача на значний обсяг судових справ в яких апелянт є стороною, слід зазначити наступне.

Поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

З огляду на приписи, зокрема, статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відтак, відповідач, який в силу наданих йому повноважень, має можливість безпосереднього впливу на процес організації діяльності ТУ ДСА в Харківській області, повинен забезпечити належний рівень здійснення претензійно-позовної роботи, а тому зазначені позиваечм підстави для поновлення строку апеляційного оскарження не можна визнати поважними, оскільки вони не пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги і не надають права у будь-який необмежений після спливу цього строку час реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» судзверну увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини ... підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Таким чином, велика кількість адміністративних справ, в яких стороною є апелянт, довготривала процедура підготовки та підписання процесуальних документів, особливості діловодства не можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

Позивач в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, не навів суду апеляційної інстанції об`єктивно непереборних та незалежних від його волі обставин, які б завадили йому подати апеляційну скаргу раніше, ніж 08.11.2021.

Враховуючи вищевикладене, суд не вважає причини пропуску строку на апеляційне оскарження, зазначені в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження від 22.12.2021, поважними, тому, заява не може бути задоволена з підстав, які в ній викладені та беручи до уваги, що позивачем не усунуті недоліки апеляційної скарги, слід залишити апеляційну скаргу без руху та надати новий строк для повного усунення недоліків апеляційної скарги - 5 днів з дня отримання копії даної ухвали.

Відповідно до ч.3 ст. 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 169, 296, 298, 299, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст. ст. 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ

Повторно направити ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 15.12.2021 про залишення без руху апеляційної скарги Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.10.2021 року по справі № 520/14798/21 за позовом Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області до Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Харківській області Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків) про визнання дій протиправними та скасування постанови.

Надати Територіальному управлінню Державної судової адміністрації України у Харківській області строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом п`яти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку в період з дня отримання копії ухвали про повернення апеляційної скарги, поданої вперше по дату повторної подачі апеляційної скарги.

Роз`яснити скаржнику, що у разі неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч.4 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.С. Перцова