Справа № 160/8002/20
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2021-12-28 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
28 грудня 2021 року м. Дніпросправа № 160/8002/20
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Білак С.В., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року в адміністративній справі №160/8002/20 за позовом ОСОБА_1 до начальника Тернівського відділення поліції ГУ НП Дніпропетровської області Шульги Анатолія Вікторовича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
До Третього апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа №160/8002/20 з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року.
Перевіривши апеляційну скаргу головуючий суддя встановив, що вона не відповідає вимогам КАС України, з огляду на таке.
Згідно з п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Звертаючись до суду з апеляційною скаргою заявником не додано до скарги документ про сплату судового збору, при цьому заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.
Розглянувши зазначене клопотання суд апеляційної інстанції не знаходить підстав для його задоволення з огляду на наступне.
За приписами ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Частиною другою цієї ж статті встановлено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, з аналізу зазначених норм чинного законодавства можна дійти висновку, що ст. 133 КАС України та ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено безпосереднє право суду, а не обов`язок щодо відстрочення, розстрочення, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору.
Сплата ж судового збору за подання апеляційної скарги, в силу положень статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що, заявник відповідного клопотання повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому порядку і розмірі.
Зважаючи на те, що чинним законодавством встановлено вичерпний перелік підстав для звільнення від сплати судового збору, зокрема, врахування судом майнового стану сторони, клопотання про звільнення від сплати судового збору повинно містити достатні доводи та обставини, що дають підстави для визнання його обґрунтованим та бути засвідченим документами, які б підтверджували підстави для звільнення від сплати збору у встановленому законом порядку.
Враховуючи відомості цих довідок, судовий збір встановлений законом при поданні до адміністративного суду апеляційної інстанції скарги на оскаржуване рішення суду (2270 грн.) перевищує п`ятивідсотковий розмір його річного доходу.
Разом з тим, суд зазначає, що апеляційна скарга подана 02.12.2021 року, проте вказана довідка про доходи не містить інформацію про виплачені доходи та утримані податки з 01.01.2021 року по день звернення до суду, що ставить під сумнів про неможливість скаржника сплатити судовій збір у цій справі саме на момент подачі апеляційної скарги. В той час, суд повинен всебічно і повно дослідити обставини щодо підстав звільнення особи від сплати судового збору.
Також, довідка управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівського району у місті ради про призначення та виплату щомісячної компенсації не є достатнім доказом, на підтвердження майнового стану, за якого неможливо сплатити судовий збір, оскільки не містить відомостей про майновий стан заявника, який може мати інші джерела доходу (вклади, нерухоме та рухоме майно, грошові допомоги та компенсації, тощо). Зазначена довідка, також, не відображає актуальних даних станом на день подання апеляційної скарги.
Крім того, скаржником не надано й документів на підтвердження того, що він має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про скрутне матеріальне становище заявника.
Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакцій чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом становить 2270 грн.
Відповідно до пп.5 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на момент звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою) за подання до адміністративного суду апеляційної і касаційної скарги на ухвалу суду сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2270 грн.).
Отже, апелянтом повинно бути сплачено судовий збір у розмірі 2270 грн.
Також, відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Отже, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду в разі подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
Як свідчать матеріали справи, 02.12.2021 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подано апеляційну скаргу на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.09.2020 року, копію якої ним отримано 19.10.2020 року, що підтверджується відміткою в повідомленні про вручення поштового відправлення.
Таким чином, з апеляційною скаргою на ухвалу суду від 08.09.2020 року позивач звернувся після спливу 15 денного строку на апеляційне оскарження з моменту отримання копії оскаржуваної ухвали.
Позивачем заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що позивач вже звертався з апеляційною скаргою на ухвалу суду від 08.09.2020 року, однак його апеляційна скарга була повернута 19.03.2021 року. Позивач зазначає, що отримав ухвалу про повернення апеляційної скарги 16.10.2021 року.
Суд зазначає, що поважними підставами для поновлення строку апеляційного оскарження є об`єктивно не переборні та такі, що не залежать від волевиявлення особи, обставини.
Вперше за апеляційним оскарженням ухвали від 08.09.2020 року позивач звернувся 30.10 2020 року.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 11.12.2020 року апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору, а ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 19.03.2021 року апеляційну скаргу було повернуто заявнику у зв`язку з не усуненням недоліків скарги.
Як зазначає позивач, копію ухвали від 19.03.2021 року ним отримано 16.10.2020 року.
Суд зазначає, що залишення без руху попередньо поданої апеляційної скарги у зв`язку з її недоліками та повернення апеляційної скарги апелянту у зв`язку з не усуненням таких недоліків не є поважними підставами для поновлення строку апеляційного оскарження при повторному поданні апеляційної скарги, оскільки строк на апеляційне оскарження в даній справі обраховується з моменту отримання копії ухвали суду першої інстанції, а не з моменту повернення апеляційної скарги. В свою чергу, повернення апеляційної скарги заявнику через її невідповідність вимогам КАС України свідчать про суб`єктивні причини пропуску строку, такі причини не можуть бути визнані судом поважними.
Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. (ч. 3 ст. 298 КАС України).
Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи відсутність належних доказів, які підтверджують неможливість сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору, з огляду на те, що апеляційна скарга подана після закінчення строку, встановленого статтею 295 КАС України, а підстави, вказані апелянтом у клопотанні, є неповажними, головуючий суддя дійшов висновку, що апеляційна скарга подана без додержання вимог, встановлених КАС України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху
Враховуючи вищенаведене та керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 вересня 2020 року в адміністративній справі №160/8002/20 - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом надіслання на адресу Третього апеляційного адміністративного суду:
- належних доказів, які підтверджують неможливість сплатити судовий збір або документу про сплату судового збору;
- заяви про поновлення пропущеного строку, з зазначенням інших поважних причин пропуску строку на звернення з апеляційною скаргою.
Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.
Роз`яснити скаржнику, що відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Роз`яснити скаржнику, що при невиконанні вимог даної ухвали в іншій частині, апеляційна скарга повертається особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Білак