Справа № 440/5667/21
Суддя: С.С. Бойко
Дата ухвалення: 2021-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року м. ПолтаваСправа № 440/5667/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Бойка С.С.,

за участю:

секретаря судового засідання Маслак О.Ю.

представника позивача Чешка А.А.

представника відповідача Микитенка Д.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Аграрно науково виробнича фірма "Криниця" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Аграрно науково виробнича фірма "Криниця" звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Полтавській област про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 30.03.2021 №20851 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

В обґрунтування заявлених вимог зазначено, що оскаржуване рішення не містить обґрунтованих підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до Критеріїв ризиковості платників податку, а саме не зазначено згідно якої наявної податкової інформації ТОВ «Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платників податків, та не містить доказів наявності податкової інформації.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року провадження у справі відкрито, прийнято рішення розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

05 липня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшов відзив ГУ ДПС у Полтавській області на позов. У відзиві відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, вказуючи що підставою відповідності платника податку критеріям ризиковості є п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме упередження розповсюдження ймовірно схемного податкового кредиту. Оскільки в ході проведення заходів ГУ ДФС у Полтавській області здійснено вихід за податковою адресою платника податків та встановлено відсутність його за місцем знаходженням, а також ознак ведення фінансово-господарської діяльності за адресою реєстрації не виявлено. Узагальненою податковою інформацією від 30.03.2021 №330/16-31-14-15 щодо доцільності включення до переліку ризикових платників податків з урахуванням листа ГУ ДФС у Полтавській області, повідомлено, що відділом з питань запобігання та виявлення корупції проведено тематичну перевірку відносно ряду підприємств серед яких ПП «ФНВФ «Реп-КПК», яке є основним постачальником ТОВ «АНВФ «Криниця». Таким чином, Комісія прийняла рішення про відповідність позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, яке оформлено рішеннями від 30.02.2021 №20851 /а.с.15 19/.

09 липня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла відповідь позивача на відзив. У відповіді на відзив позивач наполягав на правомірності своїх вимог, вказуючи на необґрунтованість оскаржуваного рішення. Вказує, що висновки щодо ризиковості відповідачем зроблені на підставі податкової інформації стосовно контрагента Товариства ПП «АНВФ Реп-КПК», а саме проведення відносно нього тематичної перевірки в ході якої встановлено неправомірне виключення з переліку ризикових платників та не включення до даного переліку ПП «АНВФ Реп-КПК», а не самого Товариства, тобто у відповідача виникли сумніви щодо контрагента Товариства, а не самого Товариства / а.с.32 34/.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував.

Суд дослідив матеріали справи на підтвердження й спростування заявлених вимог в їх сукупності, надав їм юридичну оцінку та встановив наступне.

ТОВ «Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» зареєстровано 07.09.2020 за юридичною адресою 39600, Полтавська обл., м. Кременчук, вул. Перемоги, буд.1, оф.1/2. Основний вид діяльності 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових і культур насіння олійних культур.

Відповідно до листа Головного управління ДФС у Полтавській області від 26.03.2021 №1306/10/16-97-04-05 ГУ ФДС у Полтавській області на виконання листа ДФС України від 09.03.2021 №1044/7/99-99-04-02-02-17 здійснено відпрацювання ризикового суб`єкта господарювання ТОВ «АНВФ «Криниця». Тов «АНВФ «Криниця» має стан платника платник за основним обліку. Основний вид діяльності вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур. Директор, головний бухгалтер, засновник ОСОБА_1 . З метою отримання пояснень від ОСОБА_1 з питань причетності до фінансово-господарської діяльності ТОВ «АНВФ «Криниця» до ГУ ДФС у Кіровогранській області ( за місцем реєстрації ОСОБА_1 ) направлено запит. З ГУ ДФС у Кіровоградської області отримано відповідь та пояснення гр. ОСОБА_1 , який підтвердив причетність до фінансово-господарської діяльності ТОВ «АНВФ «Криниця», проте, оскільки за результатами отриманих пояснень не можливо дослідити реальність здійснення фінансово-господарської операції ТОВ «АНВФ «Криниця», Головним управлінням ДФС у Полтавській області проведено перевірку підприємства за його податковою адресою: м. Кременчук, вул. Перемоги, буд.1, офіс Ѕ, та встановлено, що за вказаною адресою знаходиться п`ятиповерховий житловий будинок, ознак ведення фінансово-господарської діяльності за даною адресою ТОВ «АНВФ «Криниця» не виявлено. /а.с.22/.

Відповідно до службової записки Заступника начальника відділу з питань запобігання та виявлення корупції С.Лобаса про надання узагальненої інформації від 30.03.2021 №330/16-31-14-15 Відділом з питань запобігання та виявлення корупції проведено тематичну перевірку з питань об`єктивності прийнятих рішень Комісіями Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в єдиному реєстрі податкових накладних відносно ТОВ «Аструм.Ком» (код ЄРДПОУ 43414857), ТОВ «Компанія Ентрега» ( код ЄРДПОУ 43396220), ТОВ «Турмс Промінвестторг» (код ЄРДПОУ 43411107), ПП «АНВФ «Реп-КпК» ( код ЄРДПОУ 42680189), за результатами якої складено акт від 10.03.2021 №290/16-31-14-23. Актом перевірки встановлено неправомірне виключення з переліку ризикових платників та не включення до даного переліку ПП «АНВФ «Реп-КпК», яке є одним з основних постачальників ТОВ « АНВФ «Криниця» /а.с. 25 26/.

30 березня 2021 року Комісією Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення № 20851 про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку /а.с.20/.

Згідно витягу з протоколу засідання Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 66 від 30.03.2021 підставою для прийняття вказаного рішення стало те, що в ході проведених заходів ГУ ДФС у Полтавській області здійснено вихід за податковою адресою платника та встановлено відсутність його за місцезнаходженням, а також ознак ведення фінансово-господарської діяльності за адресою платника не виявлено. Розглянувши узагальнену інформацію за № 330/16-31-14-15 від 30.03.2021 щодо доцільності включення ТОВ «АНВФ «Криниця» до переліку ризикових платників податку а також з лист ГУ ДФС у Полтавській області члени комісії прийшли до висновку що ТОВ «АНВФ «Криниця» необхідно включити до переліку ризикових платників податку, з метою упередження розповсюдження схемного податкового кредиту, який в подальшому не прослідковується по ланцюгах постачання /а.с.21/.

Позивач не погодився з рішенням комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Згідно з п. 61.1 ст. 61 Податкового кодексу України податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом, зокрема, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Положеннями п. 71.1 ст. 71 Податкового кодексу України визначено, що інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Відповідно до п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На час виникнення спірних правовідносин механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних був визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165.

Відповідно до п. 2 зазначеного Порядку № 1165 терміни вживаються у такому значенні: автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Пунктом 7 Порядку № 1165 встановлено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками № 1, 3 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165 питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, у рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Судовим розглядом встановлено, що оскаржуване рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, ґрунтуються на висновках про відповідність платника податку пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено, зокрема, пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

При цьому, у разі відповідності п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація".

Із дослідженого рішення контролюючого органу № 20851 від 30.03.2021 встановлено, що зазначене поле оскаржуваного рішення не містить жодної інформації.

З витягу протоколу вбачається, що комісія з метою упередження розповсюдження схемного податкового кредиту, який в подальшому не прослідковується по ланцюгах постачання прийшла до висновку про включення ТОВ «АНВФ «Криниця» до переліку ризикових платників податку, оскільки ТОВ «АНВФ «Криниця» не відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. Висновок зроблений на підставі узагальненої інформації за №330/16-31-14-15 від 30.03.2021 та листа ГУ ДФС у Полтавській області.

При цьому дана інформація вбачається лише з протоколу та не міститься у рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Разом з цим, згідно з Порядком № 1165, в якості підстави, повинно бути зазначено відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно заповнити поле «податкова інформація».

З Витягу протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку корегування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.03.20212 №66 , який доданий відповідачем до відзиву не вбачається податкова інформація на підставі якої зроблений комісією висновок про ризиковість платника податку була доведена до відому ТОВ «АНВФ «Криниця».

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Не виклавши розшифрування податкової інформації, не навівши ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, в спірному рішенні, як це передбачено пунктом 8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах.

За наведених обставин суд погоджується із доводами позивача, що оскаржуване рішення податкового органу не містять обґрунтованих підстав віднесення ТОВ «АНФ «Криниця" до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, контролюючим органом не надано доказів, що свідчать про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником із посиланнями на відповідні документи.

Водночас, суд зауважує, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Отже, у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.

Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справах №№ 640/10988/20, 640/11321/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Зазначені у відзиві обставини щодо причини прийняття такого висновку щодо відповідності Товариства критерію ризиковості платника податку не можуть бути враховані судом, як такі що не були покладені в основу оскаржуваного у цій справі рішення, адже ці обставини не зазначені відповідачем у рішенні.

Водночас частина друга статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав їх прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів їх прийняття.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про недоведеність відповідачем правомірності застосування до ТОВ "АНВФ «Криниця» пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, з огляду на що оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Зважаючи на вищевикладене, у зв`язку із задоволенням позову, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь позивача витрати зі сплати судового збору в розмірі 2270,00 грн.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» (вул.Перемоги, буд.1, оф.1/2, м.Кременчук, Полтавська область, код ЄРДПОУ 39755772) до Головного управління ДПС у Полтавській області (код ЄДРПОУ ВП 44057192, вул. Європейська, 4, м. Полтава, 36000) про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Полтавській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.03.2021 № 20851 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» критеріям ризиковості платника, на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Аграрно науково виробнича фірма «Криниця» судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, а також з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлено 17 грудня 2021 року.

Суддя С.С. Бойко