Справа № 640/27236/21
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2021-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2021 року м. Київ № 640/27236/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс"

до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" (далі по тексту - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (далі - відповідач), в якому, з урахуванням уточненого позову, просить: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 18807 від 05 лютого 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку па додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №40466 від 23 березня 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 42238 від 02 квітня 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 45915 від 21 квітня 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 48200 від 29 квітня 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 96136 від 02 жовтня 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремлений підрозділ ДПС виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку; стягнути з відповідача, за рахунок їх бюджетних асигнувань, на користь позивача понесені ним судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржувані рішення є безпідставними, оскільки відповідачами не наведено належних та допустимих доказів в підтвердження інформації про здійснення позивачем ризикових операцій. Крім того позивач вказує, що в оскаржуваних рішеннях не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника податку, в яких було зафіксовано такі операції. Так, позивач наголошує, що основним видом його діяльності є КВЕД 46.34 Оптова торгівля напоями, отже стає незрозумілим які саме напої, реалізовані позивачем, відсутні в придбанні. Також позивач вказує, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами. Вказане в сукупності, на думку позивача, є підставою для скасування оскаржуваних рішень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог у відзиві на позов представник Головного управління Державної податкової служби у місті Києві наголошує на обґрунтованості оскаржуваних рішень та вказує, що віднесення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості не порушує права позивача, оскільки не створюють для позивача правових наслідків, а є службовою діяльність відповідача (контролюючого органу).

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

05 лютого 2020 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві прийнято рішення № 18807 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким з посиланням на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" внесено до переліку ризикових підприємств. Вказане рішення вмотивовано тим, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

13 березня 2020 року, не погоджуючись із рішенням № 18807 від 05 лютого 2020 року, Товариством з обмеженою відповідальністю «Продмаркет Плюс» подано до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві повідомлення № 1 від 13 березня 2020 року про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

23 березня 2020 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві прийнято рішення № 40466 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким з посиланням на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" внесено до переліку ризикових підприємств. Вказане рішення вмотивовано тим, що за результатом аналізу діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" встановлено, що платником здійснюється реалізацію товарів (пиво), яке відсутнє в придбанні.

25 березня 2020 року, не погоджуючись із рішенням №40466 від 23 березня 2020 року, Товариством з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" подано до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві повідомлення № 1 від 25 березня 2020 року про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

02 квітня 2020 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві прийнято рішення № 42238 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким з посиланням на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" внесено до переліку ризикових підприємств. Вказане рішення вмотивовано тим, що за результатом аналізу діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" встановлено, що позивачем здійснюється реалізацію товарів (пиво), яке відсутнє в придбанні. Крім того, до повідомлення не надано копій документів відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України №1165, що характеризують діяльність підприємства.

13 квітня 2020 року, не погоджуючись із рішенням №42238 від 02 квітня 2020 року, Товариством з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" подано до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві повідомлення № 1 від 13 квітня 2020 року про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

21 квітня 2020 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві прийнято рішення № 45915 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким з посиланням на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" внесено до переліку ризикових підприємств. Вказане рішення вмотивовано тим, що за результатом аналізу діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" встановлено, що останнім здійснюється реалізацію товарів (пиво), яке відсутнє в придбанні. Крім того, підприємство (позивач) має значні залишки нереалізованого товару (1704,1806, 2009, 2203, 2208, 2710,4011, 4016, 4911, 8207, 8409, 8421,8432, 8433, 8481, 8482, 8507,8511,8523), які відносяться як до продуктової так і до промислової груп товарів. При цьому відсутня інформація щодо зберігання таких товарів (витрати на оренду відсутні, 20-ОПП). До повідомлення не надано копій документів відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України №1165, що характеризують діяльність підприємства.

Цього ж дня, не погоджуючись із рішенням №45915 від 21 квітня 2020 року, Товариством з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" подано до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві повідомлення № 1 від 21 квітня 2020 року про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

29 квітня 2020 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві прийнято рішення № 48200 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким з посиланням на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" внесено до переліку ризикових підприємств. Вказане рішення вмотивовано тим, що за результатом аналізу діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" встановлено, що останнім здійснено реалізацію товарів (пиво), яке відсутнє в придбанні; позивач має значні залишки нереалізованого товару (1704, 1806, 2009, 2203, 2208, 2710, 4011, 4016, 4911, 8207, 8409, 8421, 8432, 8433, 8481, 8482, 8507, 8511, 8523), які відносяться як до продуктової так і до промислової груп товарів. Крім того, позивачем здійснене придбання / реалізація товару у/на суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «ШИННИЙ КОМБІНАТ» (41069080), Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕЛОЙЛ ШДУСТРІ» (40572897), Товариство з обмеженою відповідальністю «В1ПОД»(41420806), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД «ПОРТА» (37962802), Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО ПАУЕР» (41047794), Товариство з обмеженою відповідальністю «ГУСТОМАРКЕТ» (39249361), Приватне підприємство «КОМПАНІЯ ПЕРСЕЙ» (37907261), Товариство з обмеженою відповідальністю «С К С» (36088095), Договір управління майном від 28 квітня 2009 року №БІІ-управитель майна Товариство з обмеженою відповідальністю «HOP ВІК УКРАЇНА» 33996450 (587438300), Товариство з обмеженою відповідальністю «СВРО ПАУЕР» (41047794), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД «ПОРТА» (37962802), Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОРН» (40538552), Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКОТРЕЙД-2016» (40394131), Товариство з обмеженою відповідальністю «ГУСТОМАРКЕТ» (39249361), Приватне підприємство «КОМПАНІЯ» ПЕРСЕЙ» (37907261), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРИГЛАВ СЕРВІС» (37884452), ТОВ «ДЖАЗ КАФЕ» (40940092), ТОВ «ІПТЕРАВТО» (23718906), ТОВ «КОМПАНІЯ ПІТЛАЙН» (40976752).

23 вересня 2020 року, не погоджуючись із рішенням №48200 від 29 квітня 2020 року, Товариством з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" подано до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві повідомлення № 1 від 23 вересня 2020 року про надання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

02 жовтня 2020 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління Державної податкової служби у місті Києві прийнято рішення № 96136 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким з посиланням на пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" внесено до переліку ризикових підприємств. Вказане рішення вмотивовано тим, що за результатом аналізу діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" встановлено, що останнім здійснюється реалізація товарів (пиво), яке відсутнє в придбанні; позивач має значні, залишки нереалізованого товару (1704, 1806, 2009, 2203, 2208,2710, 4011, 4016, 4911, 8207, 8409,8421, 8432, 8433, 8481, 8482, 8507,8511, 8523), які відносяться як до продуктової так і до промислової груп товарів. Крім того, позивачем здійснене придбання /реалізація товару у/на суб`єктів господарювання, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: Товариство з обмеженою відповідальністю «ШИННИЙ КОМБІНАТ» (41069080), Товариство з обмеженою відповідальністю «БЕЛОЙЛ ІНДУСТРІ» (40572897), Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІНОД» (41420806), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД «ПОРТА» (37962802), Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО ПАУЕР» (41047794), Товариство з обмеженою відповідальністю «ГУСТОМАРКЕТ» (39249361), Приватне підприємство «КОМПАНІЯ ПЕРСЕЙ» (37907261), Товариство з обмеженою відповідальністю «С К С» (36088095), Договір управління майном від 28 квітня 2009 року №БН-управитель майна Товариство з обмеженою відповідальністю «НОРВІК УКРАЇНА» 33996450 (587438300), Товариство з обмеженою відповідальністю «ЄВРО ПАУЕР» (41047794), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТД «ПОРТА» (37962802), Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛЬТКОРП» (40538552), Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕКОТРЕЙД-2016» (40394131), Товариство з обмеженою відповідальністю «ГУСТОМАРКЕТ» (39249361), Приватне підприємство «КОМПАНІЯ» ПЕРСЕЙ» (37907261), Товариство з обмеженою відповідальністю «ТРИГЛАВ СЕРВІС» (37884452), Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЖАЗ КАФЕ» (40940092), Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРАВТО» (23718906), Товариство з обмеженою відповідальністю «КОМПАНІЯ ПІТЛАЙН» (40976752).

Незгода позивача із зазначеними вище рішеннями зумовила звернення до суду з даним позовом.

Так, положеннями пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (пункт 201.16 статті 201 Податкового кодексу України).

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11 грудня 2019 року № 1165 (набрала чинності 01 лютого 2020 року), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпунктів. "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу 1 пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Так, пунктами 5-7 Порядку № 1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Так, одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку № 1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1).

У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження відповідності позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, відповідачем не надано.

Відповідач не надав жодних доказів на підтвердження того, що позивачем було порушено податкове законодавство, а також не зазначено інших обставин, які могли б свідчити про порушення безпосередньо позивачем законодавства України.

Так, у постанові Верховного Суду від 16 грудня 2020 року у справі № 340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Проте, на переконання суду, ненадання відповідних доказів відповідачем свідчить про те, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення позивача до ризикових платників податків.

Посилання відповідача на те, що віднесення позивача до переліку підприємств з ознаками ризиковості не створює жодних правових наслідків для нього, та в жодному разі не створює перешкод для діяльності підприємства, як суб`єкта господарювання, суд вважає необґрунтованим, оскільки оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних і це порушує права та охоронювані законом інтереси платника, адже фактично позбавляє можливості позивача належним чином проводити свою господарську діяльність.

Суд вважає за необхідне звернути увагу, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що оскаржувані рішення прийнято відповідачем без наявних на те правових підстав та з порушенням, передбачених Порядком № 1165 і Додатком 1 до нього процедури і передумов його прийняття, суд прийшов до висновку що оскаржувані рішення, як індивідуальні акти, підлягають скасуванню.

Як вже було зазначено вище, положеннями пункту 6 Порядку № 1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

У зв`язку з цим суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до пунктів. 4, 10 частини 2 статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно якої національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

При цьому судом враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що належним і повним способом захисту порушених прав позивача є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості, та внести відповідну інформацію до АІС «Податковий блок».

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2021 року у справі 320/4243/21.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частинами 1-2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваних рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав, а тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 18807 від 05 лютого 2020 року, №40466 від 23 березня 2020 року, № 42238 від 02 квітня 2020 року, № 45915 від 21 квітня 2020 року, № 48200 від 29 квітня 2020 року, № 96136 від 02 жовтня 2020 року про відповідність/невідповідність платника податку па додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким включено Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремлений підрозділ ДПС виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Продмаркет Плюс" (03062, місто Київ, вулиця Екскаваторна, будинок 35, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, ) судовий збір в сумі 15 890 (п`ятнадцять тисяч вісімсот дев`яносто) грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко