Справа № 215/1385/20
Суддя: Радишевська О.Р.
Дата ухвалення: 2021-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

23 грудня 2021 року

Київ

справа №215/1385/20

адміністративне провадження №К/9901/45265/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Радишевської О.Р.,

суддів - Кашпур О.В., Уханенка С.А.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2021 року в справі №215/2770/19 за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Покровської районної у місті Кривий Ріг ради, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Виконавчого комітету Покровської районної у місті Кривий Ріг ради, у якому просив суд:

- «визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Покровської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилася у: порушенні правовій позиції статей 3, 8, 19, 22, 33, 34, 46, 68 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Покровської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилася у порушенні права бути присутнім при розгляді заяви (запиту) від 02.08.19;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Покровської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилася у невжитті заходів для забезпечення права на отримання інформації до правової позиції статей 3, 34 Конституції України;

- визнати протиправною бездіяльність виконавчого комітету Покровської районної у місті Кривий Ріг ради, яка виявилася невжитті заходів до усунення причин, що породжують подання заяви від 02.08.19 та зазначити закон вимоги якого порушено ним згідно зі статтею 249 КАС України».

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року в адміністративній справі №215/1385/20 повернуто заявнику.

10 грудня 2021 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2021 року в справі №№215/1385/20.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Перевіряючи касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Статтею 329 КАС України передбачено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється із дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів із дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

З оскаржуваної ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2021 року вбачається, що її прийнято без повідомлення (виклику) учасників справи, повний текст якої складено цього ж дня. Тобто останнім днем строку на її касаційне оскарження є 06 липня 2021 року.

Касаційну скаргу скаржником направлено до суду засобами поштового зв`язку 26 листопада 2021 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі скаржник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження, посилаючись на те, що копію оскаржуваного судового рішення ним було отримано 07 жовтня 2021 року, докази чого містяться в матеріалах справи. Також, скаржник указує на те, що він хворів на COVID-19. При цьому скаржник не вказує періоду, протягом якого він перебував на лікуванні, не надає Суду жодних доказів на підтвердження вказаних обставин, а також не зазначає обставин, які унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Приписами статті 44 КАС України встановлено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку касаційного оскарження, а також належного оформлення касаційної скарги.

При цьому, Суд зауважує, що відповідно до приписів частини третьої статті 328 КАС України, підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання касаційної скарги.

Водночас Суд позбавлений можливості перевірити вказані скаржником у заяві про поновлення строку на касаційне оскарження обставини з огляду на те, що скаржником не надано суду жодних доказів на їх підтвердження, а матеріали справи витребовуються з суду першої інстанції лише в разі відкриття провадження в справі.

З урахуванням наведеного Суд не вбачає підстав визнавати поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження.

Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Скаржником до касаційної скарги не додано документу про сплату судового збору, водночас подано заяву про звільнення від його сплати, посилаючись на скрутне матеріальне становище. На підтвердження цієї обставини долучено довідку Тернівського управління праці та соціального захисту населення міста Кривий Ріг №2545 від 16 березня 2021 року про те, що компенсаційна виплата працездатній особі, що не працює/не вчиться/ та здійснює догляд за інвалідом І групи, складає 410,88 грн (за період з січня 2020 року по грудень 2020 року); компенсація за надання соціальних послуг особам з інвалідністю І групи складає 24324,00 грн (за період з січня 2020 року по грудень 2020 року). Також скаржником долучено до матеріалів касаційної скарги копію довідки з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року. Доказів щодо відсутності у нього інших джерел доходу ОСОБА_1 . Суду не надав.

Відповідно до частини першої статті 133 КАС України суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частинами першою, другою статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що, ураховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отож звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду. Суд, вирішуючи це питання, ураховує майновий стан сторони, який є оціночним і залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

З огляду на викладене, оскільки скаржник не надав належних доказів неможливості сплати судового збору, підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні.

Такими доказами можуть слугувати: довідка органу Пенсійного фонду України про розмір виплаченої пенсії за попередній календарний рік разом із довідкою органу доходів і зборів про відсутність інших доходів за попередній календарний рік.

Аналогічна позиція була висловлена Великою Палатою Верховного Суду в ухвалі від 10 травня 2019 року в справі №9901/166/19.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму на працездатну особу.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" визначено, що станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270 грн.

Отже, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги складає 2270 грн.

Таким чином, скаржнику необхідно сплатити судовий збір у розмірі 2270 грн та надати докази на підтвердження його сплати.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007; код класифікації доходів бюджету - 22030102; найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, указані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин відповідно до норм статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліку, а саме: сплатити судовий збір і надіслати належні докази на підтвердження його сплати або документів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за 2020 рік; подання до суду касаційної інстанції заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та/або надати суду докази на підтвердження поважності причин пропуску строку на звернення до суду з касаційною скаргою.

Керуючись статтями 132,133, 169, 248, 328, 330, 332, КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2021 року в справі №215/2770/19.

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 07 липня 2021 року в справі №215/2770/19 залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів із дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: О.Р. Радишевська

Судді: О.В. Кашпур

С.А. Уханенко