Справа № 520/13660/19
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 р.Справа № 520/13660/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Григорова А.М. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції Заічко О.В.) від 16.06.2020 року (повний текст рішення складено 26.06.20 року) по справі № 520/13660/19

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода"

до Головного управління Держпраці у Харківській області

про скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, СТОВ "Злагода", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив скасувати припис ГУ Держпраці про усунення виявлених порушень від 16.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П та постанову відповідача про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 31.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П/ТД-ФС.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що не погоджується з оскаржуваними рішеннями, прийнятими на підставі висновків акта інспекційного відвідування, вважає їх необґрунтованими та такими, що підлягають скасуванню, оскільки висновки ГУ Держпраці про порушення СТОВ «Злагода» частини третьої статті 24 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України) є помилковими, упередженими та такими, що не відповідають вимогам законодавства України, а також зроблені без повного з`ясування обставин справи та їх аналізу у відповідності до вимог чинного законодавства з огляду на те, що особи щодо яких встановлені порушення в акті інспекційного відвідування не перебували з підприємством у трудових відносинах, а перебували з ним у цивільно-правових відносинах на підставі договорів підряду. Крім того, позивач вважає, що при проведенні інспекційного відвідування відповідачем були порушені вимоги чинного законодавства України щодо процедури його проведення, зокрема, інспекційне відвідування було проведено за відсутності обґрунтованих підстав для його проведення.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2020 задоволено адміністративний позов Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода" до Головного управління Держпраці у Харківській області про скасування припису та постанови .

На зазначене рішення Головне управління Держпраці у Харківській області подано апеляційну скаргу.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2020 р. задоволено апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області. Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2020 по справі скасовано. Прийнято нову постанову, якою в задоволенні позовних вимог Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Злагода" відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 01.09.2021 р. постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 02.12.2020 р. по справі скасовано, а справу направлено до суду апеляційної інстанції на новий розгляд.

В судовому засіданні представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін у судовому засіданні, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що СТОВ «Злагода» з 11-ма громадянами були укладені однакові за змістом договори підряду, пунктами 1.2, яких передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати наступні роботи: пахота, боронування, культивація, дискування, розкидання мінеральних добрив, підвоз мінеральних добрив в поле, підвіз води до гербіцидів на поле, догляд за станом сівалки під час посіву, погрузочні роботи маніпулятором, посів, збирання врожаю, пряме комбайнування врожаю, чергування на пожежному тракторі, стропальні роботи, ремонтні роботи, транспортні роботи (інші), роботи по господарству (господарські роботи, погрузка на транспортні роботи на Т-156, міжрядний обробіток соняшнику, чергування в полі з плугом, а саме, з наступними громадянами: з ОСОБА_1 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/03; з ОСОБА_2 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/11; з ОСОБА_3 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/13; з ОСОБА_4 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/20; зі ОСОБА_5 : договір підряду від 12.07.2019 №12-07/01; з ОСОБА_6 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/07; з ОСОБА_7 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/05; з ОСОБА_8 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/01; з ОСОБА_9 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/21; з ОСОБА_9 договір підряду від 02.09.2019 №02-09/02; з ОСОБА_10 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/12; з ОСОБА_11 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/06.

Відповідно до пункту 1.4. договорів підряду, завдання на виконання робіт надається Замовником Підряднику в усній або письмовій формі. У разі оформлення завдання в письмовій формі таке завдання вручається Підряднику, або надсилається йому за допомогою поштового або факсимільного зв`язку, або електронною поштою.

Пунктом 2.2. вказаних договорів визначено, що замовник має право давати підряднику рекомендації та вказівки, що стосуються виконання робіт, перевіряти хід і якість виконання підрядником робіт.

Згідно з підпунктом 4.1 пункту 4 договорів підряду ціни робіт погоджуються сторонами у додатках до договору, але плата за виконані роботи не може становити менше, ніж 4173,00 грн. за місяць.

Підпунктом 5.2 пункту 5 договорів встановлено, що підрядник зобов`язаний вживати усіх заходів щодо збереження матеріалу, техніки та засобів, переданих йому замовником, та відповідає перед замовником за їх втрату або пошкодження.

Також, СТОВ «Злагода» з 3-ма громадянами ( ОСОБА_12 : договір від 01.04.2019 підряду №01-04/08; з ОСОБА_13 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/15; зі ОСОБА_14 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/14) були укладені однакові за змістом договори підряду, пунктом 1.2. яких передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: підвезення добрив та насіння соняшнику, підвіз пшениці на посів, перевезення зерна на вагони, перевезення зерна або соняшнику між відділеннями, підвіз мінеральних добрив на поле, догляд за станом сівалки під час посіву, перевезення зерна або соняшнику із складу в склад, відвіз зерна або соняшнику від комбайну на тік, підвіз води до гербіцидів, ремонтні роботи, роботи по господарству (господарські роботи), пряме комбайнування врожаю, пахота, культивація, дискування.

Також, СТОВ «Злагода» з 2-ма громадянами ( ОСОБА_15 : договір підряду від 03.04.2019 №03-04/01; ОСОБА_16 : договір підряду від 03.04.2019 №03-04/02) були укладені однакові за змістом договори підряду, пункту 1.2. яких передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: ручні роботи на току, ремонтні роботи, роботи по господарству (господарські роботи), протравка насіння.

СТОВ «Злагода» з 1-м громадянином ( ОСОБА_17 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/19) був укладений договір підряду, пунктом 1.2. якого передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: протравка насіння, ремонтні роботи, роботи по господарству, догляд за станом сівалки під час посіву.

СТОВ «Злагода» з 1-м громадянином ( ОСОБА_18 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/16) був укладений договір підряду, пункт 1.2. якого передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: протравка насіння, ремонтні роботи, роботи по господарству (господарські роботи), закачування води помпою на гербіциди, обслуговування ЗАВ-соняшник, ручні роботи на току.

Також, СТОВ «Злагода» з 3-ма громадянами ( ОСОБА_19 : договір підряду від 01.02.2019 №01-02/01 - на території тракторної бригади Замовника; з ОСОБА_20 : договір підряду від 02.09.2019 № 02-09/01 - на території току Замовника; з ОСОБА_21 : договір підряду від 02.05.2019 №02-05/01 - на території тракторної бригади і току Замовника) були укладені однакові за змістом договори підряду, пунктом 1.2. яких передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: проведення нагляду за цілісністю та неушкодженістю майна Замовника (надалі - «матеріальні цінності»), що знаходиться на території Замовника за адресою: Харківська обл., Ізюмський р-н, с. Довгеньке, вул. Борисова, 51 (надалі - «Територія»), а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

СТОВ «Злагода» з 1-м громадянином ( ОСОБА_22 : договір підряду від 01.04.2019 №01-04/04) був укладений договір підряду, пунктом 1.2. якого передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати слюсарні роботи.

Також за результатами інспекційного відвідування ГУ Держпраці було складено припис про усунення виявлених порушень від 16.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П, а саме: усунути порушення частини третьої статті 24 КЗпП України зі строком усунення - до 15.11.2019.

Вказаний акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 16.10.2019 №ХК6708/296/НП/АВ разом з приписом про усунення виявлених порушень від 16.10.2019 №ХК6708/296/НП/АВ/П було отримано СТОВ «Злагода» 18.10.2019 поштовим зв`язком, що підтверджується копією конверту та роздруківкою з офіційного веб-сайту Укрпошти про відстеження поштового відправлення №306.

28.10.2019 СТОВ «Злагода» було подано до ГУ Держпраці скаргу на припис про усунення виявлених порушень від 16.10.2019 №ХК6708/296/НП/АВ/П у строк, передбачений пунктом 30 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019№ 823.

Листом від 22.10.2019 № 0803 позивача було повідомлено щодо розгляду справи про накладення штрафу (лист) та направлено рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу від 22.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П/ТД, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення та поштовою квитанцією від 23.10.2019.

31.10.2019 ГУ Держпраці ухвалено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ХК6708/296/НП/АВ/П/ТД-ФС у розмірі 2754180,00 грн за порушення вимог частини третьої статті 24 КЗпП України.

Вказану постанову СТОВ «Злагода» отримано 04.11.2019 поштовим зв`язком, що підтверджується копією конверту, описом та роздруківкою з офіційного веб-сайту Укрпошти про відстеження поштового відправлення № 474.

СТОВ «Злагода», не погодившись з зазначеним приписом про усунення виявлених порушень та постановою про накладення штрафу звернулось до суду із вищевказаними позовними вимогами.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновок відповідача про порушення СТОВ «Злагода» частини третьої статті 24 КЗпП України, а саме: фактичне допущення до роботи на підприємстві 22 працівників без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України є необґрунтованим та безпідставним, оскільки позивач із вказаними вище особами не перебував у трудових відносинах, а перебував у цивільно-правових відносинах на підставі договорів підряду, укладених між СТОВ «Злагода» як замовником та цими особами як підрядниками.

Суд апеляційної інстанції скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив із правомірності ухвалення стосовно СТОВ «Злагода» спірних припису та постанови, оскільки укладені із 22 працівниками договори підряду відповідають ознакам трудових відносин, що свідчить про фактичний допуск працівників до роботи без укладання трудових договорів.

В постанові суду касаційної інстанції зазначено, що за результатами інспекційного відвідування ГУ Держпраці було складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 16.10.2019 №ХК6708/296/НП/АВ, в якому було зазначено, що СТОВ «Злагода» порушено частину третю статті 24 КЗпП України, а саме: 22 працівника фактично було допущено до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Також, за результатами інспекційного відвідування ГУ Держпраці було складено припис про усунення виявлених порушень частини третьої статті 24 КЗпП України зі строком усунення - до 15.11.2019.

Суд касаційної інстанції також зазначив, що у справі, яка розглядається суди встановили, що оспорювану постанову про накладення на позивача штрафу ухвалено відповідачем за порушення вимог частини третьої статті 24 КЗпП України, а саме за допуск до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України 22 працівників.

Вказав, що ухвалюючи рішення по суті позовних вимог, суд апеляційної інстанції виходив із встановлених у справі обставин про наявність укладених між позивачем та 22-ма громадянами договорів підряду, та предметів цих договорів, за якими ці особи повинні були виконати певні роботи, які відповідають ознакам трудових відносин.

Разом з цим, на думку суду касаційної інстанції такі висновки є передчасними, оскільки судом апеляційної інстанції не надано належної правової оцінки змісту робіт виконуваних 22-ма громадянами, з якими позивачем було укладено договори підряду, можливості виконувати такі роботи за цивільно-правовою угодою, чи був у замовника після кожного разу виконання робіт певний результат, виражений у матеріальному вигляді, зокрема, зібраний врожай, посіяні сільгоспкультури, внесення добрива, тощо. Тобто, судом апеляційної інстанції не надано належної правової оцінки доводам позивача та наданим на їх обґрунтування доказам, зокрема цінам конкретних робіт та одинцям виміру цих робіт, завданням на виконання робіт за цими договорами, актам виконаних робіт, видатковим касовим ордерам, відомостям на виплату грошей.

Крім того позивач на обґрунтування своїх позовних вимог та в обґрунтування касаційної скарги посилається на те, що факт віднесення правовідносин, що склалися між ним та громадянами, з якими у нього були укладені договори підряду, до цивільно-правових підтверджується, зокрема сплатою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, податку на доходи фізичних осіб та військового збору, що підтверджується наявними у матеріалах справи податковими розрахунками, квитанціями, однак такі судом апеляційної інстанції досліджені не були.

Окрім цього, судом апеляційної інстанції не було з`ясовано та не надано правої оцінки строку дії укладених договорів між позивачем та 22-ма громадянами, строк їх виконання та припинення, що в свою чергу вплинуло на оцінку судом апеляційної інстанції законності винесеного позивачу припису.

Поза увагою суду апеляційної інстанції залишились обставини яким чином організовувалась та виконувалась робота, зазначена у цих договорах.

Також судом апеляційної інстанції не надано правової оцінки науково-правовому висновку, наданому Науково-дослідним інститутом правового забезпечення інноваційного розвитку Національної академії правових наук України 30.11.2020 щодо юридичної природи деяких договорів підряду, укладених між СТОВ «Злагода» та громадянами.

Відповідно до ч. 5 ст. 353 КАС України висновки і мотиви, з яких скасовані рішення, є обов`язковими для суду першої або апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Надіючи оцінку спірним правовідносинам, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що оспорювану постанову про накладення на позивача штрафу ухвалено відповідачем за порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України, а саме за допуск до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України 22 працівників.

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 50 Закону України «Про зайнятість населення» від 05.07.2012 № 5067-VI роботодавцям забороняється застосовувати працю громадян без належного оформлення трудових відносин, вчиняти дії, спрямовані на приховування трудових відносин.

Згідно з частиною першою статті 3 КЗпП України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Відповідно до статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII (далі - Закон № 2694-XII) працівник - це особа, яка працює на підприємстві, в організації, установі та виконує обов`язки або функції згідно з трудовим договором (контрактом).

Статтею 24 КЗпП України визначено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання такої форми є обов`язковим: при організованому наборі працівників; при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; при укладенні контракту; у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); при укладенні трудового договору з фізичною особою; в інших випадках, передбачених законодавством України.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 24 КЗпП України).

Цивільно-правовий договір - це угода між сторонами: громадянином і організацією (підприємством, тощо) на виконання першим певної роботи (а саме: договір підряду, договір про надання послуг тощо), предметом якого є надання певного результату праці.

Згідно із статтею 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (стаття 837 ЦК України).

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором (стаття 901 ЦК України).

Основною ознакою, що відрізняє підрядні відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.

Підрядник, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.

З аналізу наведених норм вбачається, що основними ознаками трудового договору, є: праця юридично несамостійна, протікає в рамках певного підприємства, установи, організації (юридичної особи) або в окремого громадянина (фізичної особи); шляхом виконання в роботі вказівок і розпоряджень власника або уповноваженого ним органу; праця має гарантовану оплату; виконання роботи певного виду (трудової функції); трудовий договір, як правило, укладається на невизначений час; здійснення трудової діяльності відбувається, як правило, в складі трудового колективу; виконання протягом встановленого робочого часу певних норм праці; встановлення спеціальних умов матеріальної відповідальності; застосування заходів дисциплінарної відповідальності; забезпечення роботодавцем соціальних гарантій.

Відповідальність працівника за трудовим договором регулюється лише імперативними нормами (КЗпП України та інших актів трудового законодавства), що не можуть змінюватися сторонами у договорі, а відповідальність виконавця послуг у цивільно-правових відносинах визначається в договорі, а те, що ним не врегульоване - чинним законодавством України.

Зі співставлення трудового договору з цивільно-правовим договором, відмінним є те, що трудовим договором регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації діяльності залишається поза його межами, метою договору є отримання певного результату. Виконавець за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ними ознайомлений, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, не зараховується до штату установи (організації), не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийом його на роботу на певну посаду.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 04.07.2018 у справі №820/1432/17, від 06.03.2019 у справі №802/2066/16-а, від 13.06.2019 у справі №815/954/18.

Як вказувалося вище, відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 843 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

Згідно приписів ч. 1 ст. 850 ЦК України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду.

Зі змісту договорів підряду судом встановлено, що замовник (СТОВ «Злагода») фактично передбачив відсутність підпорядкованості правилам внутрішнього трудового розпорядку, та поклав обов`язок організації процесу виконання робіт на виконавців, надавши їм можливість вільно обирати зручний для роботи час. Разом з тим, цими з договорами передбачено їх виконання з використанням матеріалів, техніки та засобів, які надаються підряднику замовником. Наявними в матеріалах справи копіями договорів підряду визначено ціну і порядок оплати та строк їх дії.

Дослідивши зміст договорів, укладених СТОВ «Злагода» з 11-ма громадянами: з ОСОБА_1 : договір підряду №01-04/03 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 81-83); з ОСОБА_2 : договір підряду №01-04/11 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 90-92); з ОСОБА_3 : договір підряду №01-04/13 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 99-101); з ОСОБА_4 : договір підряду №01-04/20 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 108-110); зі ОСОБА_5 : договір підряду №12-07/01 від 12.07.2019 р. (т. 1 а.с. 117-119); з ОСОБА_6 : договір підряду №01-04/07 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 125-127); з ОСОБА_7 : договір підряду №01-04/05 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 134-136); з ОСОБА_8 : договір підряду №01-04/01 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 144-146); з ОСОБА_9 : договір підряду №01-04/21 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 153-155); договір підряду №02-09/02 від 02.09.2019 р. (т. 1 а.с. 159-160); з ОСОБА_10 : договір підряду №01-04/12 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 164-166); з ОСОБА_11 : договір підряду №01-04/06 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 173-174), предметом яких було виконання наступних робіт: пахота, боронування, культивація, дискування, розкидання мінеральних добрив, підвоз мінеральних добрив в поле, підвіз води до гербіцидів на поле, догляд за станом сівалки під час посіву, погрузочні роботи маніпулятором, посів, збирання врожаю, пряме комбайнування врожаю, чергування на пожежному тракторі, стропальні роботи, ремонтні роботи, транспортні роботи (інші), роботи по господарству (господарські роботи, погрузла на Т-156, транспортні роботи на Т-156, міжрядний обробіток соняшнику, чергування в полі з плугом, колегія суддів вважає, що їх предметом є саме процес праці, а не її кінцевий результат у матеріальному вимірі, оскільки робота за цими договорами передбачає координацію процесу виконання роботи, а саме: організацію процесу роботи та контроль за ходом її виконанням та якістю здійснює директор. Окрім того, відповідно до умов вказаних договорів працівник несе матеріальну відповідальність за шкоду, заподіяну підприємству, що підпадає під ознаки статті 130 КЗпП.

Також, з досліджених договорів, укладених СТОВ «Злагода» з 3-ма громадянами ( ОСОБА_12 : договір підряду №01-04/08 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 182-184); з ОСОБА_13 : договір підряду №01-04/15 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 191-193); зі ОСОБА_14 : договір підряду №01-04/14 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 200-202)) судом встановлено, що підрядник зобов`язується виконати такі роботи: підвезення добрив та насіння соняшнику, підвіз пшениці на посів, перевезення зерна на вагони, перевезення зерна або соняшнику між відділеннями, підвіз мін. добрив на поле, догляд за станом сівалки під час посіву, перевезення зерна або соняшнику із складу в склад, відвіз зерна або соняшнику від комбайну на тік, підвіз води до гербіцидів, ремонтні роботи, роботи по господарству (господарські роботи), пряме комбайнування врожаю, пахота, культивація, дискування.

Відповідно до п. 47 Переліку робіт з підвищеною небезпекою, затвердженого наказом Держнаглядохоронпраці України від 26.01.2005 року №15, до робіт з підвищеною небезпекою відносяться роботи, пов`язані з виробництвом, зберіганням, транспортуванням та застосуванням агрохімікатів, пестицидів, гербіцидів.

Згідно з п. 2 ч. 1 статті 24 КЗпП України трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я.

Наведені вище обставини свідчать про те, що із вказаними вище громадянами, відповідності до вимог ст. 24 КЗпП України мали бути укладені саме трудові договори, а не договори підряду.

Що стосується договорів, укладених СТОВ «Злагода»:

з 2-ма громадянами ( ОСОБА_15 : договір підряду №03-04/01 від 03.04.2019 р. (т. 1 а.с. 209-211); ОСОБА_16 : договір підряду №03-04/02 від 03.04.2019 р. (т. 1 а.с. 227-229)) були укладені однакові за змістом договори підряду, п.1.2. яких передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: ручні роботи на току, ремонтні роботи, роботи по господарству (господарські роботи), протравка насіння;

з 1-м громадянином ( ОСОБА_17 : договір підряду №01-04/19 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с .218-220)) був укладений договір підряду, п.1.2. якого передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: протравка насіння, ремонтні роботи, роботи по господарству, догляд за станом сівалки під час посіву, а саме з наступним громадянином;

з 1-м громадянином ( ОСОБА_18 : договір підряду №01-04/16 від 01.04.2019 р. (т. 1 а.с. 236-238)) був укладений договір підряду, п.1.2. якого передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: протравка насіння, ремонтні роботи, роботи по господарству (господарські роботи), закачування води помпою на гербіциди, обслуговування ЗАВ-соняшник, ручні роботи на току, суд зазначає, що вказані вище договори підряда відповідають ознакам трудових відносин, а саме: відповідно до п.2.1 договорів підряду передбачені обов`язки замовника надавати підряднику завдання, а також матеріали, техніку та засоби для виконання робіт; на вимогу підрядника надавати йому вичерпну інформацію щодо порядку та способу виконання робіт; забезпечувати заправку техніки паливно-мастильними матеріалами; відповідно до п.п.1.1 договорів роботи виконуються на робочому місці, яке вказується або узгоджується.

Оплата праці вказаним особам здійснювалась не за повне виконання робіт (надання послуг), обумовлених договорами, а за часткове, неодноразовими виплатами, щомісячно, що свідчить про систематичність виконання робіт (надання послуг) та спрямування на виконання процесу діяльності, а не на досягнення кінцевого результату в матеріальному вимірі, що відповідає ознакам трудових відносин.

Що стосується укладених СТОВ «Злагода» договорів з 3-ма громадянами ( ОСОБА_19 : договір підряду №01-02/01 від 01.02.2019 р. - на території тракторної бригади Замовника (т. 1 а.с. 245-246); з ОСОБА_20 : договір підряду №02-09/01 від 02.09.2019 р. - на території току Замовника (т. 2 а.с. 5-6); з ОСОБА_21 : договір підряду №02-05/01 від 02.05.2019 р. - на території тракторної бригади і току Замовника (т.2 а.с. 9-10)), судом встанволено, що за їх змістом передбачено, що Підрядник зобов`язується виконати такі роботи: проведення нагляду за цілісністю та неушкодженістю майна Замовника (надалі - «матеріальні цінності»), що знаходиться на території Замовника за адресою: АДРЕСА_1 (надалі - «Територія»), а Замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Дослідивши зміст цих договорів судом встановлено, що до обов`язків підрядника відноситься: у разі виявлення несправностей терміново доповідати про це замовнику і здійснювати охорону слідів злочину до прибуття представників поліції; пропускати працівників, відвідувачів, автотранспорт на територію та назад тільки після пред`явлення ними відповідних документів, виданих замовником, або за безпосередньою вказівкою замовника; приймати та здавати чергування з відповідним записом у журналі.

Судом встановлено та позивачем у справі не спростовано, що вказана робота виконувалась цими працівниками систематично, щоденно виконуючи роботу охоронця на робочому місці, визначеному роботодавцем. Суд також зазначає, що робота, яка виконувалась працівниками, відповідає кваліфікаційним вимогам, визначеним наказом Мінпраці від 29.12.2004 року № 336 "Про затвердження випуску 1 "Професії працівників, що є загальними для всіх видів економічної діяльності" Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників", а саме п. 114 "охоронник".

Що стосується договору, укладеного СТОВ «Злагода» з ОСОБА_22 ) договір підряду № 01-04/04 від 01.04.2019 р.) (т. 2 а.с. 17-18)), згідно якого підрядник зобов`язується виконати такі роботи: слюсарні роботи, суд зазначає, що така робота спрямована на систематичне її виконання, а також володіння спеціальними знаннями та навичками та відповідає трудовій функції "Слюсар" згідно з Класифікатором професій ДК 003:2010.

Наведене вище свідчить про те, що роботи за договорами виконувались підрядниками не постійно, з оплатою не за процес праці (за результат в матеріальному вимірі), а за фактично виконані роботи, що не було враховано судом першої інстанції.

Дослідивши зміст договорів та інших документів, які надавалися позивачем, з урахуванням обсягу робіт, їх характеру, позивач не спростував висновку відповідача, що правові відносини з працюючими громадянами є трудовими, оскільки в обсязі наданих документів та обґрунтувань, фактично ці працівники виконували трудові обов`язки.

Обґрунтованих доводів та доказів зворотнього, в межах даної адміністративної справи, позивач не надав.

Що стосується науково-правового висновку, наданого Науково-дослідним інститутом правового забезпечення інноваційного розвитку Національної академії правових наук України 30.11.2020 щодо юридичної природи деяких договорів підряду, укладених між СТОВ «Злагода» та громадянами, колегія суддів зазначає, що п. 1 ч. 1 ст. 112 КАС України визначено, що учасники справи мають право подати до суду висновок експерта у галузі права щодо: 1) застосування аналогії закону чи аналогії права; 2) змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування, доктриною у відповідній іноземній державі.

За приписами ч. 1 ст. 113 КАС України висновок експерта у галузі права не є доказом, має допоміжний (консультативний) характер і не є обов`язковим для суду.

Колегія суддів зазначає, що висновок експерта з питань права не є доказом, а його прийняття та врахування є правом, а не обов`язком суду. Крім того, такий висновок може стосуватися лише передбачених КАС України питань - застосування аналогії закону чи аналогії права чи змісту норм іноземного права згідно з їх офіційним або загальноприйнятим тлумаченням, практикою застосування, доктриною у відповідній іноземній державі.

Вирішуючи спірні правовідносини судом апеляційної інстанції також встановлено, що в обґрунтування позовних вимог позивач по справі також посилався на те, що при проведенні інспекційного відвідування відповідачем були порушені вимоги чинного законодавства України щодо процедури його проведення, зокрема, інспекційне відвідування було проведено за відсутності обґрунтованих підстав для його проведення.

Надаючи оцінку цим доводам позивача, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

За змістом пункту 1 Положення про Державну інспекцію України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року № 96 (далі - Положення №9 6, тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Серед основних завдань Держпраці України пунктом 3 Положення № 96 визначено реалізацію державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до підпункту 6 пункту 4 Положення № 96 Державна служба України з питань праці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначена в Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295 (далі Порядок № 295).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 295, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці з питань, зокрема оформлення трудових відносин.

Пунктом 5 Порядку № 295 встановлено, що інспекційні відвідування проводяться, у тому числі, за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

За результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю припис про їх усунення (пункт 19 Порядку №295).

В ході розгляду справи судом встановлено, що підставою для видачі наказу про проведення інспекційного відвідування, вказано: звернення гр. ОСОБА_23 від 12.08.2019 р.(вх.№ І-1147 від 12.08.2019 р.; лист Головного управління ДПС у Харківській області від 23.09.2019 р. № 1024/9/20-40-33-05-13 (вх. № 30.09.2019 р. № 27/13901).

Зі змісту звернення ОСОБА_24 (а не ОСОБА_23 , як про це зазначено у наказі) вбачається, що ця особа працювала на СТОВ «Злагода» та виконував різну роботу. У вказаному зверненні також повідомлено, зокрема, що на СТОВ «Злагода» працює близько 20 людей неофіційно та міститься прохання перевірити зазначену інформацію (а.с. 60, т. 2).

Листом Головного управління ДПС у Харківській області від 23.09.2019 р. № 1024/9/20-40-33-05-13 (вх. № 30.09.2019 р. № 27/13901) ГУ Держпраці у Харківській області надано перелік суб`єктів господарювання, для спільних перевірок ГУ ДПС України у Харківській області з територіальними управліннями Держпраці на вересень-жовтень 2019 року, серед яких, зокрема, значить і СТОВ «Злагода» (а.с. 61, 62, т. 2). Жодної інформації про порушення вимог трудового законодавства (в тому числі і про можливі порушення) вказаний лист не містить.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V.

Статтею 1 вищевказаного Закону визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до ст. 38 Закону України "Про охорону праці" від 14.10.1992 № 2694-XII, державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21 серпня 2019 року, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Порядок № 823).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 823, заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Підстави для проведення інспекційного відвідування визначені пунктом 5 Порядку № 823.

Так, згідно з вказаним пунктом порядку, підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, серед іншого: звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю (пп. 1 п. 5 Порядку № 823); звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин (пп. 2 п. 5 Порядку № 823); рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту (пп. 3 п. 5 Порядку № 823).

Положеннями Порядку № 823 визначено виключні умови, за яких звернення фізичної особи є підставою для здійснення заходу державного контролю, а саме, звернення має бути працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю або зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин. Тобто, звернення має стосуватись порушень, що спричинило шкоду правам заявника.

При цьому, у випадку звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин, органам Держпраці необхідно досліджувати зміст такого звернення та з`ясовувати те, чи стосуються повідомлені обставини про порушення правил оформлення трудових відносин особисто заявника в зверненні.

В протилежному випадку таке звернення має загальний характер та не може бути підставою для проведення інспекційного відвідування, оскільки фактично виступає як додатковий механізм необмеженого призначення перевірок на вимогу будь-якої особи.

Зі змісту спірного наказу № 1754 від 04.10.2019 р. вбачається, що в ньому не зазначено конкретної норми Порядку № 823 (пункту, підпункту) яка була підставою для призначення інспекційного відвідування. Цей наказ підписаний заступником начальника Управління Держпраці у Харківській області Петренко О.

Разом з тим, зі змісту інформаційної довідки, наданої заступнику начальника Головного управління Держпраці у Харківській області Петренко О. головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Лобановою О.Ю. вбачається, що до Головного управління Держпраці у Харківській області надійшло звернення від зверненням гр. ОСОБА_23 від 12.08.2019 (вх. № 1-1147 від 12.08.2019), у якому повідомляє, що працював на СТОВ "ЗЛАГОДА" (), юридична адреса: 64371, Харківська обл., Ізюмський район, село Довгеньке, вул. Борисова, будинок 51 неофіційно працевлаштованим. Одночасно гр. ОСОБА_23 повідомляє, що за вищевказаною адресою на СТОВ "ЗЛАГОДА" непрацевлаштовані співробітники підприємства.

У доповідній записці також зазначено, що до Головного управління Держпраці у Харківській області надійшов лист Головного управління ДІЮ у Харківській області від 23.09.2019 №1024/9/20-40-33-05-13 (вх. 30.09.2019 №27/13901) відповідно до якого встановлено, що у СТОВ «ЗЛАГОДА» 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів.

Враховуючи вищевикладене, відповідно до п. 5.3 Порядку № 823, цією запискою просять заступника начальника Головного управління Держпраці у Харківській області Петренко О. розглянути питання, щодо проведення інспекційного відвідування СТОВ "ЗЛАГОДА" () за юридичною адресою: 64371, Харківська обл., Ізюмський район, село Довгеньке, вул. Борисова, будинок 51,з питань виявлених неоформлених трудових відносин (а.с. 63, т. 2).

Наведене свідчить про те, що підставою для проведення інспекційного відвідування є саме п. 5.3 Порядку № 823.

Колегія суддів зазначає, що для застосування пп. 3 п. 5 Порядку № 823, визначено наявність обов`язкових певних обставин, а саме з аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту.

Згідно змісту реєстраційно-контрольної картки М-1147 від 09.09.2019 р., таким джерелом вказано заяву гр. ОСОБА_24 щодо неналежного оформлення трудових відносин. Разом з тим, посилання на це джерело (заяву особи) у наказі не міститься, оскільки у ньому вказується про звернення ОСОБА_23 від 12.08.2019 р., а в реєстраційній картці датою надходження звернення вказано 09.09.2019 р. (а.с. 59, т. 2), а саме заява ОСОБА_24 датована 11.09.2019 р. (а.с. 60, т. 2), у зв`язку з чим колегія суддів дійшла до висновку, що вказана обставина порушує принципи об`єктивності, неупередженості та недопустимості проведення безпідставної перевірки, оскільки при ознайомленні зі змістом наказу уповноважена особа суб`єкта господарювання не має можливості дізнатися про дійсну підставу проведення інспекційного заходу та визначитися щодо реалізації свого права на допуск чи недопуск до проведення такого заходу контролю. Крім того, документи які були підставою для ініціювання проведення інспекційного відвідування містять значні розбіжності в датах звернення особи та його імені.

Колегія суддів зазначає, що певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися, наприклад, процедури його ухвалення. Саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Фундаментальне порушення це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення.

Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Отже, колегія суддів, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення.

Враховуючи встановлені судом апеляційної інстанції обставини, колегія суддів в межах спірних правовідносин вважає, що у відповідача були відсутні підстави для проведення інспекційного відвідування, оскільки підстави для його призначення були відсутні.

Крім того, колегія суддів зазначає, що наявність у зверненні прізвища, ім`я та по батькові скаржника, адреса, на яку необхідно надати відповідь, не виключає обов`язок відповідача ідентифікувати таку особу та встановити, чи стосується вказані в зверненні порушення правил оформлення трудових відносин особисто заявника для того, щоб таке звернення в розумінні пп. 1, 2, 3 п. 5 Порядку № 823 було підставою для інспекційного відвідування.

Також колегія суддів зазначає, що наказ про проведення інспекційного відвідування у відношенні позивача підписано неуповноваженою особою.

Загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) визначені статтею 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V (далі Закон № 877-V).

Зокрема, згідно положень частини четвертої вказаної статті Закону № 877-V, виключно законами встановлюються: спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Підстави для здійснення позапланових заходів наведені у частині першій статті 6 Закону № 877-V.

Водночас, частиною другою даної статті Закону № 877-V передбачено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (частина перша статті 7 Закону № 877-V).

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина друга статті 7 Закону №877-V).

Судовим розглядом встановлено, що наказ від 04.10.2019 року № 1754 "Про проведення інспекційного відвідування СТОВ Злагода підписано заступником начальника Головного управління Держпраці у Харківській області О. Петренко.

В свою чергу, згідно з п. 11 Положення про Головне управління Держпраці у Харківській області від 03.08.2018 року № 84, начальник Управління Держпраці підписує накази Управління Держпраці.

Наказів про покладення виконання обов`язків начальника Головного управління Держпраці у Харківській області на заступника начальника Головного управління Держпраці у Харківській області О. Петренко матеріали справи не містять та відповідачем надано не було.

За таких підстав, колегія суддів приходить до висновку, що заступник начальника Головного управління Держпраці у Харківській області О. Петренко не мала повноважень приймати рішення про проведення інспекційного відвідування та підписувати наказ від 04.10.2019 року № 1754 про проведення інспекційного відвідування СТОВ Злагода.

Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів зазначає, що незалежно від прийнятого суб`єктом господарювання рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної перевірки у вигляді інспекційних відвідувань та інших рішень (зокрема приписів, постанов про накладення штрафу), позивач не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких рішень.

При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суд повинен надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень законодавства.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем неправомірно та без належних підстав ініційовано та здійснено позаплановий захід державного контролю діяльності позивача, правовим наслідком чого, з врахуванням приписів частини 2 статті 2 КАС України, яка закріплює матеріально-правові основи діяльності суб`єкта владних повноважень, є те, що такий незаконний захід контролю не може породжувати виникнення законних підстав для винесення припису та подальшого застосування до суб`єкта господарювання штрафу.

Аналогічна правова позиція, викладена в постанові Верховного Суду України від 27 січня 2015 року у справі № 21-425а14, за висновками якої невиконання вимог закону щодо процедури проведення перевірки призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

З огляду на вказане, колегія суддів вважає, що інспекційне відвідування позивача здійснено відповідачем за відсутності передбачених законом підстав, що свідчить про його незаконність та відсутності правових наслідків за результатами проведення такого.

Згідно правової позиції висловленої Верховним Судом у постанові від 04 лютого 2019 року у справі № 807/242/14 лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом будь-яких вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Враховуючи протиправність проведення відповідачем інспекційного відвідування СТОВ «Злагода», що припис ГУ Держпраці про усунення виявлених порушень від 16.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П та постанова відповідача про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 31.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П/ТД-ФС, є незаконними та підлягають скасуванню.

Подібну правову позицію викладено в постанові Верховного Суду від 29.04.2021 р. № 560/588/19.

Оскільки у судовому порядку встановлено незаконність підстав для проведення інспекційного відвідування, що нівелює будь-які процесуальні рішення, прийняті в результаті такого заходу, колегія суддів дійшла до висновку, що припис ГУ Держпраці про усунення виявлених порушень від 16.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П та постанова відповідача про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 31.10.2019 № ХК6708/296/НП/АВ/П/ТД-ФС підлягають скасуванню.

Судом першої інстанції не було враховано вищенаведених обставин щодо порушення відповідачем процедури ініціювання заходу контролю, а тому колегія суддів дійшла до висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині підстав та мотивів задоволення позовних вимог, в порядку ст. 317 КАС України.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2020 року по справі №520/13660/19 змінити в частині підстав та мотивів задоволення позовних вимог.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 16.06.2020 по справі № 520/13660/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло А.М. Григоров

Повний текст постанови складено 24.12.2021 року