Справа № 420/19464/21
Суддя: Танцюра К.О.
Дата ухвалення: 2021-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2021 року м.Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді ТанцюриК.О., розглянувши у порядку письмового провадження у м.Одесі справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності ГУНП в місті Києві у не розгляді заяв від 21.05.2021р. та від 16.06.2021р. і не наданні відповіді на них, у встановлений законом строк, та такою, що порушує право ОСОБА_1 на отримання інформації, яке гарантоване вимогами ст. 40 Конституції України та Законом України «Про звернення громадян», що визвало психотравмувальну ситуацію, яка спричинила глибокі моральні страждання позивача; стягнення з ГУНП в місті Києві 10 000,00 грн. моральної шкоди; зобов`язання ГУНП в місті Києві розглянути заяву ОСОБА_1 від 21.05.2021р. та надати відповідь, у порядку та строки, передбачені Законом України «Про звернення громадян».

Ухвалою суду від 25.10.2021р. відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у передбачені цією нормою способи.

За визначенням пункту 1 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір. Публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи (пункт 2 частини першої статті 4 КАС)

Суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС).

За правилами пункту 1 частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і який виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Судом встановлено, що 21.05.2021р. ОСОБА_1 звернувся до заступника голови Національної поліції України - начальника ГУНП в місті Києві з письмовою заявою про кримінальне правопорушення за ст. 364, ч. 4 ст. 382 КК України, стосовно старших державних виконавців Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Сіренко С.В.; ОСОБА_2 та директора Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України Кисельова М.Є. у прохальній частині якої заявник просив:

- внести цю заяву та інші, передбачені КПК України, відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ст. 364 та ч.4 ст. 382 КК України;

- розпочати розслідування по вищевикладеним фактам умисного невиконання службовими особами Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України рішення Європейського суду з прав людини Європейського суду з прав людини від 19.11.2015 року № 64511/12;

- визнати заявника потерпілим від кримінального злочину, передбаченого ст. 364 та ч.4 ст. 382 КК України;

- надіслати Витяг із Єдиного реєстру досудових розслідувань за адресою: АДРЕСА_1 , або на адресу електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- притягти винних осіб до, передбаченої законодавством України, відповідальності;

- повідомити заявника письмово, у встановленому законом порядку і строки, про початок кримінального провадження та закінчення досудового розслі дування (а.с.20-28).

16.06.2021р. ОСОБА_1 звернувся до заступника голови Національної поліції України - начальника ГУНП в місті Києві з письмовою заявою про надіслання, належним чином завіреного витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, щодо внесення відомостей про кримінальний злочин за ст. 364 та ч.4 ст. 382 КК України та копії постанови слідчого про визнання заявника потерпілим від кримінального злочину, передбаченого ст. 364 та ч.4 ст. 382 КК України.

Позивач, зазначивши, що всупереч вимогам ст.40 Конституції України, ст.1 ст.15 ст.20 Закону України «Про звернення громадян», заяви від 21.05.2021р. та від 16.06.2021р. не розглянуті та не надано на них відповіді, звернувся до суду із цим позовом.

Відповідно до пункту 2 частини другої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства.

Згідно із частиною першою статті 1 КПК порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.

За правилами частин першої - четвертої статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.

Здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення не допускається і тягне за собою відповідальність, встановлену законом. У невідкладних випадках до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути проведений огляд місця події (відомості вносяться невідкладно після завершення огляду). Для з`ясування обставин вчинення кримінального проступку до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань може бути:1) відібрано пояснення;2) проведено медичне освідування;3) отримано висновок спеціаліста і знято показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису;4) вилучено знаряддя і засоби вчинення кримінального проступку, речі і документи, що є безпосереднім предметом кримінального проступку, або які виявлені під час затримання особи, особистого огляду або огляду речей. У разі виявлення ознак кримінального правопорушення на морському чи річковому судні, що перебуває за межами України, досудове розслідування розпочинається негайно, відомості про нього вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань за першої можливості.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно із частиною другою цієї ж статті скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

В свою є чергу, у межах спірних правовідносин позивач і відповідач діють як учасники кримінального провадження, права і обов`язки яких визначені кримінальним процесуальним законом, тому спір у цій справі не може бути предметом розгляду в адміністративному суді.

За таких обставин, бездіяльність ГУНП в місті Києві щодо розгляду заяв від 21.05.2021 р. та від 16.06.2021 р., які стосуються невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, можуть бути оскаржені лише за правилами і в порядку, визначеному КПК.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 6 лютого 2019 року у справі № 705/406/18 (провадження № 11-1199апп18) та від 27 березня 2019 року у справі № 818/1421/18.

Згідно із положеннями п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

За таких обставин, оскільки зазначений спір, що виник між сторонами може бути оскаржені лише за правилами і в порядку, визначеному КПК, суд приходить до висновку, що провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди підлягає закриттю.

Керуючись ст.238, 248, 294 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі №420/19464/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку визначеному ст. 295 та п.15.5 розділу VII КАС України. Ухвала набирає законної сили відповідно до приписів ст. 256 КАС України.

Суддя К.О. Танцюра

.