Справа № 580/2857/21
Суддя: Алла РУДЕНКО
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2021 року справа № 580/2857/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Руденко А.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду адміністративну справу за позовом приватного підприємства «Агрокор» до Головного управління ДПС у Черкаській області про визнання протиправним і скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернулось приватне підприємство «Агрокор» з позовною заявою до Головного управління ДПС у Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2021 №545, прийняте комісію Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 05.02.2021 комісією Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправно винесено рішення про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних із включенням його до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. На переконання позивача оскаржуване рішення не відповідає завданням та основним засадам адміністративного судочинства та формі, передбаченій Додатком № 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Також відповідач при прийнятті даного рішення порушив п.п. 6, 7, 26, 40 Порядку та п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість. При цьому, оскаржуване рішення не містить обґрунтувань підстав віднесення позивача до ризикових платників податків.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 17.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення учасників справи (письмове провадження).

Відповідач проти позовних вимог заперечив, 07.06.2021 надав до суду відзив на позовну заяву, в якому вказав, що підставою винесення оскаржуваних рішень є відповідність позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку з реалізацією ним підакцизного товару за відсутності ліцензії на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією. Рішення про відмову в реєстрації податкових накладних не приймалось. У зв`язку з неможливістю здійснити фактичну перевірку позивача контролюючим органом використано податкову інформацію, наявну в інформаційних системах ДПС, на підставі якої позивача віднесено до платників, які відповідають критеріям ризиковості.

18.06.2021 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій зазначено, що оскільки відповідачем не надано матеріалів засідання комісії, на підставі яких було прийнято оскаржуване рішення, та документів на підтвердження повноважень членів комісії, а витяг з протоколу не підписано всім складом повноваженої комісії наявні підстави вважати його протиправним. У рішенні Комісії не вказані обставини, які стали підставою для його прийняття. Відповідач не надав доказів щодо дотримання порядку прийняття рішення, зокрема, що перед прийняттям рішення №545 від 05.02.2021 була зупинена реєстрація податкової накладної щодо пального. Крім цього, позивач посилається на докази, які отримані ним після прийняття оскаржуваного рішення, тому в силу положень ст. 77 КАС України не повинні прийматись до уваги судом.

Ухвалою суду від 21.12.2021 замінено відповідача у справі № 580/2857/21 Головне управління ДПС у Черкаській області його правонаступником Головним управлінням ДПС в Черкаській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив такі фактичні обставини.

03.10.2019 позивач уклав з постачальником ТОВ «ПРЕСТИЖ РЕСУРС» договір поставки нафтопродуктів № 330310.

Згідно видаткової накладної № РН-0000745 від 04.10.2019 на суму 219 409,26 грн. за 9 065,000 літрів та товарно-транспортною накладною на відпуск нафтопродуктів № 745 від 03.10.2019 ТОВ «ПРЕСТИЖ РЕСУРС» поставило позивачу дизельне паливо.

Відповідно до договору поставки нафтопродуктів від 27.11.2019 №2711.1К позивач зобов`язався поставити і передати у власність ТОВ Сідіай Агро дизельне паливо. Згідно специфікації №1 від 27.11.2019 кількість дизельного палива, що підлягає передачі становить 9 065 л.

Згідно видаткової накладної №100 від 27.11.2019 позивач передав у власність ТОВ Сідіай Агро пальне у кількості 9 065 л на суму 183384,95 грн, ПДВ 36 676,99 грн, всього 220061, 94 грн.

Згідно службової записки управління контролю за підакцизними товарами №42/23-00-09-0405 від 13.01.2021 за результатами проведеного аналізу встановлено суб`єкта господарювання ПП «Агрокор», який у листопаді 2019 за даними ЄРПН проводив фінансово-господарські операції з реалізації пального, а саме: дизельне пальне (УКТ ЗЕД ) на загальну суму 183,38 тис. грн без ПДВ. ПП «Агрокор» не зареєстроване платником акцизного податку з реалізації пального. Суб`єкту господарювання ПП «Агрокор» 09.10.2020 було направлено запит про надання пояснень та документів, проте 07.11.2020 лист повернувся не врученим з відміткою за закінченням терміну зберігання. Відповідно до листа оперативного управління ГУ ДФС у Черкаській області від 06.01.2021 №98/7/23-97-04-0208 за податковою адресолю ПП «Агрокор» не встановлено.

Додатком №1 до листа Департаменту податкового аудиту ДПС України №162/99-00-07-03-02-08 від 14.01.2021 передбачено перелік суб`єктів господарювання, які мають ризик здійснення реалізації пального без реєстрації платником акцизного податку та які відсутні за місцезнаходженням, у якому зазначено ПП «Агрокор».

Листом ДПС України на адресу відповідача надіслано лист №21.01.2021 №1974/7/99-00-18-01-04-07 від 21.01.2021, яким комісіі регіонального рівня з питань зупинення реєстрації податкових накладних передано матеріали для розгляду та прийняття рішення щодо відповідності /невідповідності суб`єктів господарювання критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з пунктом 3 протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на засіданні комісії було заслухано інформацію членів комісії щодо листів ДПС України від 22.01.2021 №1903/7/99-00-18-01-04-07 та від 21.01.2021 №1974/7/99-00-18-01-04-07 та службових записок управління контролю за підакцизними товарами від 14.12.2020 №1471/23-00-09-0405 та від 13.01.2021 №42/23-00-09-0405, згідно з якими ПП «Агрокор» (37669886) здійснювало реалізацію підакцизного товару за відсутності ліцензії на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією.

За результатами розгляду відповідачем прийнято рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2021 №545. В рішенні вказано, що комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Підставою для прийняття такого рішення стала відповідність позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку у зв`язку з реалізацією ним підакцизного товару за відсутності ліцензії на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією.

Вважаючи оскаржуване рішення протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з положеннями пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

01.02.2020 набула чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (далі Порядок №1165), якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядком №1165 визначається процедура винесення комісією ДПС рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 6 Порядку), Критерії ризиковості платника податку на додану вартість (додаток 1 до Порядку), Критерії ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку).

Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку (абзац 27 пункту 6 Порядку №1165).

Відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку №1165) критерієм ризиковості платника податків є наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з п. 2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток №3 до Порядку №1165) критерієм ризиковості господарської операції є відсутність (анулювання, зупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 і 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, зазначених платником податку в податковій накладній / розрахунку коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі на дату їх складення.

За змістом вказаних приписів рішення про віднесення платника податку до ризикових у може бути прийнято за наявності двох умов: після зупинення реєстрації податкової накладної, наданої для реєстрації в ЄРПН у зв`язку зі здійсненням господарської операції з реалізації товарів, стосовно яких у суб`єкта господарювання відсутні ліцензії на право здійснення такої господарської діяльності та у податкового органу наявна податкова інформація про здійснення господарських операцій з реалізації підакцизних товарів за відсутності ліцензії.

Судом встановлено, що згідно з рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2021 №545. позивача віднесено до переліку ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку (додаток №1 до Порядку №1165) у зв`язку з реалізацією підакцизного товару за відсутності ліцензії на право здійснення діяльності з підакцизною продукцією.

Підставою для вказаного висновку слугувала податкова інформація, а саме: дані Єдиного реєстру податкових накладних про реалізацію позивачем у листопаді 2019 року пального, а саме: дизельного пального (УКТ ЗЕД ) на загальну суму 183,38 тис. грн. без ПДВ. Вказана податкова інформація зазначена у службовій записці управління контролю за підакцизними товарами ГУ ДПС у Черкаській області №42/23-00-09-0405 від 13.01.2021

Факт реалізації пального дизельного палива підтверджується наданими позивачем копіями договору поставки нафтопродуктів від 27.11.2019 №2711.1К, укладеного з ТОВ Сідіай Агро, специфікації №1 від 27.11.2019 та видаткової накладної №100 від 27.11.2019 про передачу ТОВ Сідіай Агро дизельного пального у кількості 9 065 л на суму 183384,95 грн, ПДВ 36 676,99 грн, всього 220061, 94 грн.

Ч. 1 ст. 15 Закону України Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального від 19.12.1995 №481/95-ВР (далі Закон №481/95-ВР) чинним на час реалізації дизельного палива ТОВ «Сідіай Агро» (27.11.2019), передбачено, що оптова торгівля пальним та зберігання пального здійснюються суб`єктами господарювання всіх форм власності за наявності ліцензії.

Отже податкова інформація про здійснення позивачем оптової реалізації дизельного пального за відсутності ліцензії є підставою для його віднесення до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв.

Проте спірне рішення прийнято за відсутності зупинення реєстрації податкової накладної у ЄРПН за господарською операцією з реалізації пального, і оскільки вказана умова відсутня, оспорюване рішення прийнято передчасно і є протиправним.

Посилання відповідача на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 20.11.2019 у справі №480/4006/18, суд вважає безпідставними, оскільки остання сформульована при застосуванні норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, який втратив чинність 01.02.2020.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням наведеного, відповідачем не доведено правомірності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, тому наявні підстави для його скасування.

Щодо вимоги позивача зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини (зокрема, постанови по справі Олссон проти Швеції від 24.03.1988 (скарга № 10465/83) запорукою вірного застосування дискреційних повноважень є високий рівень правової культури державних службовців. Обсяг цих повноважень суб`єкта владних повноважень повинен мати чіткі межі застосування, рішення органу має бути визнано протиправним, у разі, коли істотність порушення процедури потягнуло його неправильність, а за наявністю правової можливості (якщо ідеться про прийняття органом одного з двох рішень надати чи ні певну можливість здійснювати певні дій) суди повинні відновлювати порушене право шляхом зобов`язання суб`єкта владних повноважень (у т. ч. колегіальний орган) прийняти конкретне рішення про надання можливості, якщо відмова визнана неправомірною, а інших підстав для відмови не вбачається.

Абз. 21 п. 6 Порядку №1165 передбачає, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зважаючи, що спірне рішення прийнято неправомірно, суд констатує наявність підстав для зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Оцінивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, виходячи з системного аналізу положень законодавства України, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Інші доводи сторін не мають значення для вирішення спору, тому суд не надає їм правової оцінки.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За вказаних обставин судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270, 00 грн підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.

Щодо стягнення коштів на надання професійної правничої допомоги, то позивач просить стягнути з відповідача витрати на правову допомогу у сумі 15000грн.

Згідно ч. 2 ст. 134 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Згідно п. 1 ч. 3 вказаної статті для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Згідно частини 7 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16 склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

На підтвердження витрат на правничу допомогу позивач надав ордер серії КС №809935 від 05.05.2021, виданий адвокатським об`єднанням «Бєрс» адвокату Ляпкало А.І. на представництво інтересів позивача в Черкаському окружному адміністративному суді; копію свідоцтва на заняття адвокатською діяльністю від 15.03.2019 серії ЧК №001098, виданого Ляпкало А.І.; копію договору про надання правничої допомоги №20/04-21 від 20.04.2021, укладеного між позивачем та адвокатським об`єднанням «Баєрс», згідно з пунктом 2.1 якого предметом договору є надання правової допомоги з представництва інтересів позивача в судових органах щодо оскарження в судовому порядку рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №545 від 05.02.2021; копію рахунку на оплату №05 від 20.04.2021 на оплату 15000 грн за надання правової допомоги; копію платіжного доручення №7 від 23.04.2021 про оплату позивачем 15000 грн.

Судом встановлено, що згідно пункту 3.2 договору про надання правничої допомоги №20/04-21 від 20.04.2021 договірна ціна (вартість) правничої допомоги визначається за домовленістю сторін і становить 15000 грн за надання правничої допомоги з питань, передбачених п.п. 2.1.1 2.1.5 цього договору.

В свою чергу, згідно ст. 2 договору про надання правничої допомоги №20/04-21 від 20.04.2021 передбачені такі види правової допомоги:

2.1.1. аналіз наданих документів для формування правової позиції по справі;

2.1.2. підготовка та направлення позовної заяви про визнання протиправним і скасування рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та виключення позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку;

2.1.3. підготовка та подача необхідних доказів, дослідження доказів, отримання пояснень від інших учасників справи, а також свідків, експертів, спеціалістів (за необхідності);

2.1.4. підготовка та подача необхідних заяв та клопотань, відповідей на відзив, надання пояснень суду, підготовку заперечень проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

2.1.5. ознайомлення з протоколом судового засідання, здійснення запису фіксування судового засідання технічними засобами (за необхідності) та отримання копії судового рішення.

Суд зазначає, що аналіз наданих документів для формування правової позиції по справі не є самостійним видом правової допомоги, оскільки є складовою підготовки та направлення позовної заяви до суду, тому не підлягає окремій оплаті.

З матеріалів справи вбачається, що позовна заява та відповідь на відзив на позовну заяву підписані представником позивача адвокатом Ляпкало А.І.

Отже адвокатські послуги, передбачені пунктами 2.1.1 2.1.5 договору про надання правничої допомоги №20/04-21 від 20.04.2021, надані частково. Водночас вартість кожного виду правничої допомоги договором про надання правничої допомоги №20/04-21 від 20.04.2021 не визначені.

Згідно ч. 5 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Враховуючи фактично наданий обсяг наданих адвокатських послуг, складність справи, час, витрачений адвокатом на складання позовної заяви та відповіді на відзив на позовну заяву. суд вважає співмірною вартість наданих адвокатських послуг у сумі 5000 грн., яка підлягає стягненню з відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 90, 139, 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 05.02.2021 №545, прийняте комісію Головного управління ДПС у Черкаській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, ) виключити приватне підприємство «Агрокор» (вул. Тисаченка, буд. 63, с. Таганча, Канівський р-н, Черкаська обл, 19052, ) з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18002, ) на користь приватного підприємство «Агрокор» (вул. Тисаченка, буд. 63, с. Таганча, Канівський р-н, Черкаська обл, 19052, ) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 копійок та витрати на сплату судового збору у сумі 5000 (п`ять) тисяч гривень.

Копію рішення направити учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана протягом тридцяти днів з дня підписання рішення до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів від дати підписання рішення суду.

Головуючий Алла РУДЕНКО