Справа № 376/1754/21
Суддя: Коваленко О. М.
Дата ухвалення: 2021-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1754/21
Провадження № 2-а/376/26/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" вересня 2021 р. Сквирський районний суд Київської області

в складі: Головуючого судді - Коваленка О.М.,

при секретарі Щур Л.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сквира Київської області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Київській області, поліцейського СРПП відділу поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області Плостюка Вадима Олександровича, третя особа: Відділ поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

Встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 05.08.2021 року, Серія БАВ № 389 162 в справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 122 КУпАП, мотивуючи свої вимоги тим, що поліцейський СРПП відділу поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області Плостюк В.О., виписуючи Постанову від 05.08.2021 року, Серія БАВ № 389 162, порушив порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення та винесення постанови, з постановою не згоден, ПДР не порушував.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, звернувся до суду з заявою про розгляд справи за його відсутності, позов підтримує у повному обсязі.

Відповідачі, третя особа в судове засідання не з`явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

Від представника відповідача ГУНП в Київській області 10.09.2021 року надійшов відзив на адміністративний позов, в якому представник просить справу розглянути у його відсутність та відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки оскаржувана Постанова відповідає вимогам закону та відсутні правові підстави для визнання Постанови незаконною (а. с. 16 - 21).

Згідно ч.4 ст.229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши наявні письмові матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що Постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 05.08.2021 року, Серія БАВ №389162, складеною поліцейським СРПП відділу поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області Плостюком В.О.,позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 510,00 грн. за правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 122 КУпАП, а саме: п.п.9.2 «б» ПДР України перед поворотом не подав сигнал світловим показником повороту відповідного напрямку (а. с. 8).

ОСОБА_1 на місці оскаржував дії працівника поліції, але сержант ніяк не відреагував та виніс постанову.

Сержант ОСОБА_2 незаконно розглянув справу на місці зупинки автомобіля, порушив права позивача та не надав можливості скористатися правами, які передбачені ст. 268 КУпАП, а саме: правом на захист.

У відповідності до статті 271 КУпАП у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Також сержант наголосив на тому, що й на наступні клопотання позивача він також дає відмову, такі дії працівником поліції свідчать про свідоме нехтування та грубе порушення покладених на нього посадових обов`язків.

За змістом статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.1, 2 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу). Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу). У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу). Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу). Підвідомчість справ про адміністративні правопорушення визначено у главі 17 Кодексу.

Вимогами ч.1,2 ст.276 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.

Справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 80, 81, 121-126, 127-1129, частинами першою, другою, третьою і четвертою статті 130 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників.

Дані роз`яснення містяться у рішенні Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення (справа №1-11/2015).

У частині першій статті 277 Кодексу закріплено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 Кодексу щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність (ч.2 ст. 33 КУпАП).

Згідно з частиною першою статті 268 Кодексу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі. Крім того, у цій правовій нормі передбачено, що справа про адміністративне правопорушення повинна розглядатися в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; за відсутності такої особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Отже, у випадку невжиття працівником поліції заходів щодо надання водію можливості скористатися послугами адвоката під час оформлення справи про адміністративне правопорушення поліцейський порушує права водія, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення. До такого висновку дійшла колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у справі № 524/9827/16-а.

Разом із тим, відповідач не надав суду доказів чи заперечень, які могли б спростувати доводи позивача, щодо не надання можливості позивачу залучити правову допомогу, а тому, враховуючи вказане, суд вважає за необхідне позов задовольнити.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що постанова від 05.08.2021 року, серія БАВ №389162, складена поліцейським СРПП відділу поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП В Київській області Плостюком Вадима Олександровича,у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП підлягає скасуванню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 2, 9, 72, 73, 77, 241-246, 250 КАС України, ст. ст. 7, 122, 247, 254, 256,258, 268,271, 276, 283, 286 КУпАП, суд

Ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Київській області, поліцейського СРПП відділу поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП В Київській області Плостюка Вадима Олександровича, третя особа: Відділ поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП В Київській області, про скасування постанови про адміністративне правопорушення задовольнити.

Постанову від 05.08.2021 року, Серія БАВ №389162, складена поліцейським СРПП відділу поліції №1 Білоцерківського районного управління поліції ГУ НП в Київській області Плостюком Вадима Олександровича,у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 122 КУпАП скасувати.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.М. Коваленко