Справа № 810/3278/15
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2021-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відвід (самовідвід) судді

24 грудня 2021 року 810/3278/15

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження заяву про самовідвід в адміністративній справі №810/3278/15 за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України та Голови правління Пенсійного фонду України Зарудного Олексія Борисовича, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

09 березня 2021 року до Київського окружного адміністративного суду надійшла заява від ОСОБА_1 про перегляд за виключними обставинами:

- постанови Київського окружного адміністративного суду від 08.09.2016 по справі №810/3278/15;

- ухвали Київського окружного адміністративного суду від 26.11.2015 про роз`єднання позовів та передачу справи за підсудністю по справі №810/3278/15;

- ухвали Київського окружного адміністративного суду від 01.06.2016 про повернення заяви про доповнення позовних вимог по справі №810/3278/15;

- ухвали Київського окружного адміністративного суду від 01.06.2016 про повернення заяви про збільшення позовних вимог по справі №810/3278/15.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями вказана заява була передана на розгляд судді Терлецької О.О.

25 березня 2021 року суддею Терлецькою О.О. було заявлено самовідвід та ухвалою від 25 березня 2021 року вказану заяву було задоволено у зв`язку з чим, заяву було передано до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду згідно ч.1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Вказана заява 29 березня 2021 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями була передана на розгляд судді Дудіну С.О.

05 квітня 2021 року суддею Дудіним С.О. було заявлено самовідвід та ухвалою від 05 квітня 2021 року вказану заяву було задоволено у зв`язку з чим, заяву було передано до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду згідно ч.1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України

Відповідно до розпорядження №163 від 07.04.2021 Київським окружним адміністративним судом було повторно призначено автоматичний розподіл справи №810/3278/15 у зв`язку з чим, вказана справа була передана на розгляд судді Кушновій А.О. 07 квітня 2021 року.

08 квітня 2021 року суддею Кушновою А.О. було заявлено самовідвід та ухвалою від 08 квітня 2021 року вказану заяву було задоволено у зв`язку з чим, заяву було передано до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду згідно ч.1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

09 квітня 2021 року на підставі розпорядження Київського окружного адміністративного суду №166 було проведено повторний автоматизований розподіл справи №810/3278/15, за результатами якого справа була передана для розгляду судді Панченко Н.Д.

Згідно з акту Київського окружного адміністративного суду вказана справа була передана на розгляд судді Панченко Н.Д. 15 квітня 2021 року.

Ухвалою від 20 квітня 2021 року судом було заяву ОСОБА_1 про перегляд за виключними обставинами справи №810/3278/15 залишено без руху та позивачу було надано строк протягом п`яти днів з дня вручення копії ухвали про залишення заяви без руху, шляхом подання суду:

- копії рішення Конституційного Суду України від 27.02.2020 року по справі № 1-247/2018(3393/18) та рішення Конституційного Суду України від 17.07.2018 по справі №1-11/2018(3830/15) на яке заявник посилається у своїй заяві та інші наявні докази щодо виключних обставин;

- клопотання про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням причин пропуску строку на звернення до суду із заявою про перегляд справи №810/3278/15 за виключними обставинами з відповідними доказами поважності причин такого пропуску;

- викладення прохальної частини заяви про розгляд справи №810/3278/15 за виключними обставинами в редакції вимог, які були предметом розгляду по суті заявлених позовних вимог у межах провадження №810/3278/15;

- навести одне рішення, яке підлягає перегляду та яке не було скасоване чи змінене судом апеляційної чи касаційної інстанції.

27.04.2021 від судді Панченко Н.Д. надійшла заява про самовідвід.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.04.2021 (суддя Панченко Н.Д.) заяву про самовідвід судді Панченко Н.Д. задоволено, заяву про перегляд рішення у справі №810/3278/15 за виключними обставинами передано до канцелярії Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду згідно з ч. 1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

За результатами повторного автоматизованого розподілу 28.04.2021 заява про розгляд справи за виключними обставинами з матеріалами справи №810/3278/15 була розподілена для розгляду судді Лиска І.Г., проте, супровідним листом Київського окружного адміністративного суду від 06.05.2021 дану справу №810/3278/15 було направлено до Шостого апеляційного адміністративного суду.

В подальшому до Київського окружного адміністративного суду дана справа була повернута Шостим апеляційним адміністративним судом 26.10.2021.

Згідно з акту Київського окружного адміністративного суду вказана справа була передана на розгляд судді Лиска І.Г. 20 грудня 2021 року.

24 грудня 2021 року від судді Лиска І.Г. надійшла заява про самовідвід, у якій суддя повідомляє, що в його провадженні перебувала справа №320/138/19 за позовом ОСОБА_1 до Броварської міської ради Київської області, Виконуючого обов`язки міського голови м. Бровари Київської області Голубовського Григорія Павловича про визнання протиправними дій відповідачів за неналежний розгляд звернень позивача, надання недостовірної інформації та відшкодування шкоди. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.07.2020 задоволено заяву про самовідвід судді Лиска І.Г., оскільки під час подачі ОСОБА_1 пояснень по справі, останній зазначив, що не довіряє судді Лиска І.Г. який, на його думку, неодноразово приймав завідомо неправомірні рішення по його справам (зокрема, №320/6757/18). Також, в його провадженні перебувала справа №320/6757/18 за позовом ОСОБА_1 до Міського голови Броварської міської ради Київської області Сапожко Ігоря Васильовича, Броварської міської ради про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії. В судовому засіданні 14.12.2021 по розгляду поданого звіту Голови Броварської міської ради Київської області Сапожко І.В. від 11.08.2021 про виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі №320/6757/18 та клопотання позивача про накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень у порядку ст. 382 КАС України, ОСОБА_1 відносно судді ОСОБА_2 демонстрував агресивну поведінку, образливо висловлювався щодо судового процесу та ігнорував зауваження суду, неодноразово висловлював недовіру та у присутності інших сторін повідомив про відсутність поваги до нього, як до судді так і в цілому до суду, що свідчило про наявність у позивача сумнівів в неупередженості судді Лиска І.Г. при розгляді справи №320/6757/18, яка зумовлює його нетактовну поведінку.

З огляду на зазначене, з метою забезпечення об`єктивного та неупередженого розгляду заяви про перегляд рішення за виключними обставинами по справі №810/3278/15, усунення будь-яких сумнівів сторін у неупередженості судді при розгляді вищезазначеної заяви, суддя Лиска І.Г. вважає, що з метою уникнення будь-яких спроб посягань учасників судового процесу у справі на гарантії дотримання судом принципів законності, неупередженості у розгляді адміністративної справи, суддя Лиска І.Г. вважає за необхідне заявити з цих підстав самовідвід.

Беручи до уваги вищевикладене, суд вказує, що згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється".

Оскільки йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

Водночас, слід зазначити, що учасники судового процесу зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами, виявляти взаємну повагу до прав і охоронюваних законом інтересів.

Суд акцентує увагу на тому, що позиція позивача ґрунтується на його припущеннях та упередженому ставленні до судді Лиска І.Г., натомість не підтвердженні жодними мотивованими доводами або доказами, які б відповідали вимогам ст. 73 -76 КАС України, та не мають під собою належного та без емоційного обґрунтування.

Поряд з наведеним, суд звертає увагу на те, що, згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності цих осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною 3 статті 45 КАС України, якою передбачено, що якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Згідно частини 4 наведеної статті, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Застосування визначених частиною 3 статті 45 КАС України правових наслідків, у разі використання учасниками судового процесу нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах, відповідає практиці Великої Палати Верховного Суду, що наведена у постанові від 13 березня 2019 року по справі № 199/6713/14-ц.

Згідно пунктом 4 частини 1 статті 36 КАС України, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини 1 статті 39 КАС України, за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

Слід зазначити, що суд, який розглядає справу має бути "безстороннім" і "незалежним" (ст. 6 ч. 1 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод).

Як зазначає Європейський суд з прав людини, правосуддя має не тільки здійснюватись, а повинно також демонструватись. Під сумнівом - довіра до суду, яку суд має вселяти громадянам у демократичному суспільстві. Так кожний суддя, стосовно якого існують будь-які сумніви щодо недостатньої неупередженості, повинен відмовитись від розгляду справи (справа Micallef v. Malta (Мікалефф проти Мальти) п. 98).

Згідно Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 р., суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Таким чином, відводу підлягає суддя не лише у разі існування фактів, що свідчать про упередженість судді, але й у тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді незважаючи, що позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною.

Згідно з положеннями Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема її пункту 6 статті 1, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи безстороннім судом. При цьому наявність безсторонності визначається в тому числі і тим, чи забезпечує суд умови, за яких у сторін не виникало б будь-яких сумнівів у безсторонності судді та всього складу суду при розгляді даної заяви.

Частиною 1 статті 40 КАС України передбачено, що питання про самовідвід судді може бути вирішено як до так і після відкриття провадження у справі.

Наслідки самовідводу судді передбачені статтею 41 КАС України. Зокрема, у разі задоволення відводу (самовідводу) судді, який розглядає справу одноособово, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді іншим суддею, який визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Відповідно до вимог частини 1 статті 41 КАС України, у разі задоволення відводу (самовідводу) судді, який розглядає справу одноособово, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді іншим суддею, який визначається в порядку, встановленому частиною 1 статті 31 цього Кодексу.

Таким, чином для уникнення сумнівів щодо об`єктивності та неупередженості судді Лиска І.Г., у розгляді та вирішенні заяви про перегляд рішення у справі №810/3278/15 за виключними обставинами, з метою здійснення завдань та забезпечення дотримання принципів адміністративного судочинства та необхідності зміцнення довіри суспільства до судової влади, суд дійшов висновку про задоволення даної заяви.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 41, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд

у х в а л и в:

Заяву судді Київського окружного адміністративного суду Лиска І.Г. про самовідвід - задовольнити.

Матеріали адміністративної справи №810/3278/15 за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України та Голови правління Пенсійного фонду України Зарудного Олексія Борисовича, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору: Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити певні дії - передати до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Лиска І.Г.