Справа № 340/3961/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 грудня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/3961/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Гранторг" про розстрочення виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду у справі за позовом Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області (далі позивач) до товариства з обмеженою відповідальністю "Гранторг" (далі відповідач) про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просив, з урахуванням уточнення позову (а.с.22), стягнути з відповідача податковий борг в сумі 1021585,92 грн..

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.11.2020 позов задоволено та стягнути з відповідача до бюджету податковий борг з орендної плати з юридичних осіб в загальній сумі 1 021 585,92 грн. (один мільйон двадцять одна тисяча п`ятсот вісімдесят п`ять гривень 92 коп.) з рахунків у банках, обслуговуючих такого платника податків (а.с.44-45).

01.12.2021 відповідач подав до суду заяву, в якій просить розстрочити рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.11.2020 на строк 12 місяців, шляхом сплати боргу рівними щомісячними платежами (а.с.73-74).

Ухвалою від 08.12.2021 заяву призначено до розгляду в судовому засіданні на 16.12.2021 (а.с.103).

16.12.2021 представник позивача подав до суду пояснення, в яких заперечував щодо розстрочення рішення суду. У поданих поясненнях представник вказав, що залишок податкового боргу у даній справі, з урахуванням часткової сплати (100049,60 грн.), складає 921536,32 грн.. З моменту набрання рішенням законної сили по теперішній час (за 5 місяців) щомісячна сплата заборгованості складає 20010,00 грн.. В такому разі, при розстроченні залишку несплачених позовних вимог по справі на 12 місяців щомісячна сплата повинна буде складати 76786,36 грн., чим не вбачається виконання умов розстрочення платежу, зважаючи на вказаний вище середній рівень щомісячної сплати за 5 місяців (а.с.104-108).

16.12.2021 представник відповідача на електронну адресу суду додатково подав заяву із графіком погашення податкового боргу (заява не містить кваліфікаційного електронного підпису) (а.с.109-110).

Згідно ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Відповідно ч.9 ст.205, ч.2 ст.378 КАС України розгляд справи проведено в порядку письмового провадження.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд зазначає наступне.

Згідно до статті 129-1 Конституції України передбачено, що судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Відповідно до ч.1 ст.370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Відповідно до ст. 378 КАС України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

При відстроченні або розстроченні виконання судового рішення суд може вжити заходів, передбачених статтею 151 цього Кодексу.

Із аналізу вказаної процесуальної норми вбачається, що підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення суду є звернення особи до суду із відповідною заявою та з обґрунтуванням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Наведена норма не містить конкретного переліку обставин для розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

Вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення, суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу).

При цьому, питання розстрочення або відстрочення судового рішення знаходяться в площинні процесуального права.

Слід звернути увагу, що ст.100 Податкового кодексу України (далі - ПК України) також регулює питання розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків.

Згідно до вимог п. 100.1 ст. 100 ПК України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

Вочевидь, вказана норма має суттєві відмінності від положень ст.378 КАС України, перша з яких полягає у тому, що положення ст.100 ПК України регулюють питання розстрочення податкового боргу лише контролюючим органом, яким суд адміністративної юрисдикції у питаннях сплати податків не є. Другою суттєвою відмінністю є те, що у випадку розстрочення сплати податкового боргу податковим органом боржник обтяжений сплатою процентів, а у ст.378 КАС України про додаткові нарахування на суму боргу не йдеться. Крім того, розстрочення виконання рішення може відбуватись за заявою особи, яка бере участь у справі, сторони виконавчого провадження або за ініціативою суду, тоді як питання розстрочення податкового боргу може бути порушено виключно платником податків.

За таких обставин, інститут розстрочення податкового боргу платника податків та розстрочення виконання судового рішення не можуть ототожнюватись, а відтак, розглядаючи питання розстрочення або відстрочення виконання судового рішення, суд має застосовувати положення КАС України.

Вказаний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 06.03.2019 (справа № 2а-25767/10/0570).

Отже, у даному випадку підстави розстрочення боргового зобов`язання судом, передбачені ст.378 КАС України, не є вичерпними та мають застосовуватися в сукупності з нормами матеріального права.

В частині правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про розстрочення виконання судового рішення, яким стягнуто податковий борг.

Встановлено, що одним із видів діяльності відповідача є добування декоративного та будівельного каменю, вапняку, гіпсу, крейди та глинистого сланцю; добування піску гравію, глин і каоліну.

07.06.2018 відповідач згідно до договору купівлі-продажу придбав на аукціоні цілісний майновий комплекс майна банкрута ВАТ "Кіровоградський кар`єр", що має специфічне призначення-видобування і переробка граніту (а.с.75-81).

У подальшому, 07.06.2021 відповідач звернувся до Державної служби геології та надр України із заявою на отримання спеціального дозволу на користування надрами, однак таку заяву було повернуло без розгляду.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.10.2021 у адміністративній справі №640/19377/21 було зобов`язано Державну службу геології та надр України розглянути питання щодо надання ТОВ "Гранторг" спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону, з метою видобування гранітів Північно-Східної ділянки Кіровоградського (Сухокліївського) родовища у Кіровоградській області, на підставі заяви № 854-01/06-21 від 07.06.2021 та прийняти рішення з урахуванням висновків суду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.11.2021 у справі № 640/19377/21 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної служби геології та надр України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.10.2021.

Згідно інформації з Єдиного Державного реєстру судових рішень, станом на 22.12.2021, рішення у справі № 640/19377/21 не набрало законної сили.

Відтак, ТОВ "Гранторг" на сьогодні не має можливості в повній мірі використовувати придбане майно для переробки видобутих корисних копалин, а отже, і одержувати відповідний дохід.

Таким чином, оскільки, на даний час є наявними обставини, що ускладнюють виконання рішення суду у даній справі, при цьому, відсутні підстави ставити під сумнів намір заявника виконувати судове рішення в майбутньому, а також беручи до уваги часткову сплату боргу, суд приходить до висновку, що заяву про розстрочення виконання судового рішення слід задовольнити частково.

На підставі вищевказаного та керуючись ст.ст. 243, 248, 256, 293-297, 378 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Гранторг" задовольнити частково.

2. Розстрочити товариству з обмеженою відповідальністю "Гранторг" () виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 13.11.2020 у адміністративній справі №340/3961/20 на 12 місяців, починаючи з січня 2022 року, шляхом щомісячної сплати коштів:

січень 2022 року - 50 000,00 грн. (до 31.01.2022);

лютий 2022 року - 50 000,00 грн. (до 28.02.2022);

березень 2022 року - 50 000,00 грн. (до 31.03.2022);

квітень 2022 року - 50 000,00 грн. (до 30.04.2022);

травень 2022 року - 50 000,00 грн. (до 31.05.2022);

червень 2022 року - 100 000,00 грн. (до 30.06.2022);

липень 2022 року - 150 000,00 грн. (до 31.07.2022);

серпень 2022 року - 150 000,00 грн. (до 31.08.2022);

вересень 2022 року - 150 000,00 грн. (до 30.09.2022);

жовтень 2022 року - 50 000,00 грн. (до 31.10.2022);

листопад 2022 року - 50 000,00 грн. (до 30.11.2022)

грудень 2022 року - 21 536,32 грн. (до 31.12.2022), а всього на суму заборгованості - 921 536,32 грн. (з урахуванням часткової сплати податкового боргу в сумі 100049,60 грн.).

3. В задоволенні решти заяви відмовити.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у п`ятнадцятиденний строк, установлений ст.295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько