Справа № 320/6976/20
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2021-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6976/20 Суддя (судді) першої інстанції: Дудін С.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Парінова А.Б.,

суддів: Беспалова О.О.,

Епель О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 березня 2021 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарське товариство «Колос» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ :

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарське товариство «Колос» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України, у якому просило суд:

- визнано протиправним та скасовано рішення від 16.06.2020 №1642038/100017555 про відмову в реєстрації податкової накладної №1 від 13.05.2020;

- зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладу від 13.05.2020 №1 на загальну суму з ПДВ 490080,00 грн. в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що договором про спільну діяльність від 25.03.2019 б/н - уповноваженою особою Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос" було подано до контролюючого органу податкову накладну №1 від 13.05.2020 для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак рішенням від 16.06.2020 №1642038/100017555 було відмовлено у реєстрації цієї податкової накладної, не зважаючи на її відповідність всім вимогам та критеріям, що встановлені Податковим кодексом України та відповідними підзаконними нормативно-правовими актами. Позивач зазначив, що після зупинення реєстрації податкової накладної ним було подано до контролюючого органу усі необхідні для реєстрації первинні документи, які не мають жодних дефектів та підтверджують факт здійснення господарської операції, а тому спірне рішення було прийнято протиправно та має бути скасовано.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 16 березня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю:

- визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.06.2020 №1642038/100017555 про відмову в реєстрації податкової накладної від 13.05.2020 №1, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос";

- зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 13.05.2020 №1, подану Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос" (ідентифікаційний код 10017555), датою її подання на реєстрацію - 02 червня 2020 року;

- стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос" (ідентифікаційний код 03754403, місцезнаходження: 08714, Київська обл., Обухівський р-н., с. Нові Безрадичі, вул. Підгірна, буд. 9) судові витрати у сумі 12102,00 грн. (дванадцять тисяч сто дві грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код: 43141377, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-А).

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Головне управління Державної податкової служби у Київській області подало апеляційну скаргу, в якій, зазначаючи про неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та здійснення порушень процесуальних норм, просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що позивачем для реєстрації податкової накладної від 13.05.2020 №1 не були надані такі первинні документи як: розрахункові документи до договору оренди складських приміщень №1/01 від 29.12.2019, документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг), довіреності на отримання товару.

Так, Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області заявлено клопотання про здійснення процесуального правонаступництва відповідача у справі.

Відповідно до частини першої статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії адміністративного процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" від 30 вересня 2020 року № 893 (далі - Постанова № 893) ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком (у тому числі Головне управління ДПС у Київській області).

Пунктом 2 Постанови № 893 установлено, що територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Відповідно до пункту 3 Постанови № 893 права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Наказом Державної податкової служби України "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" від 30 вересня 2020 року № 529 утворені як відокремлені підрозділи Державної податкової служби України територіальні органи згідно з переліком (додаток до цього наказу), серед яких Головне управління ДПС у Київській області.

Наказом Державної податкової служби України "Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій" від 24 грудня 2020 року №755 розпочато з 1 січня 2021 року здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30 вересня 2020 року №529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 Постанови №893.

Враховуючи викладене, колегія суддів допускає процесуальну заміну Головне управління Державної податкової служби у Київській області () відповідно до частини 1 статті 52 КАС України з на Головне управління Державної податкової служби у Київській області ().

У межах встановленого судом строку відзиву на апеляційну скаргу не надійшло позивачем.

Апелянтом, заявлено клопотання про розгляд справи у відкритому судовому засіданні (без обґрунтування) за участю представника Головного управління Державної податкової служби у Київській області.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, та у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи встановила, що дана справа судом першої інстанції розглянута в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Отже, враховуючи вище викладене колегія суддів доходить висновку що клопотання апелянта є необґрунтованим та безпідставним і не підлягає задоволенню.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос" (ідентифікаційний код 03754403, місцезнаходження: 08714, Київська обл., Обухівський р-н., с. Нові Безрадичі, вул. Підгірна, буд. 9) 05.05.2008 було зареєстровано в якості юридичної особи, що підтверджується свідоцтвом про державну реєстрацію серії А01 №560174 (т.1, а.с.218-219).

З матеріалів справи вбачається, що 25.03.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (Сторона - 1), Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Світанок" (Сторона - 2) та Селянським (фермерським) господарством "Гощівське" (Сторона - 3) було укладено договір про спільну діяльність (простого товариства), за умовами якого сторони зобов`язались шляхом об`єднання і використання власного або залученого майна (основних засобів, оборотних засобів та/або нематеріальних активів, грошових коштів, зусиль, трудових ресурсів, ділових зав`язків та ділової репутації) з метою отримання прибутку, спільно обробляти земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 750,2013 га (на території Григорівської сільської ради Обухівського району Київської області, поля №1,2,10) вирощувати сільськогосподарські культури, надавати послуги у сфері сільського господарства, здійснювати інші види діяльності згідно класифікатору КВЕД протягом дії договору.

Відповідно до пункту 3 договору сторона-1 та сторона-2 за цим договором зобов`язались: в строк протягом 3 (трьох) календарних днів з моменту набрання чинності договору надати представникові сторони -3 доступ до земельних ділянок, загальною площею 750,2013 га (на території Григорівської сільської ради Обухівського району Київської області, поля №1,2,10) згідно Додатку №1, який є невід`ємною частиною даного договору, як підлягатимуть обробітку стороною-3; надавати стороні-3 до 01 червня протягом дії договору, розрахунок витрат, пов`язаних із здійсненням спільної діяльності, а саме: розрахунок нарахованої орендної плати, що підлягає виплаті орендодавцем по кожній земельній ділянці, згідно Додатку 1 до цього договору; розмір податків та зборів, що підлягають утриманню та сплаті до бюджету, в тому числі фіксованого податку: для виконання цілей цього договору здійснювати протягом дії цього договору заходи щодо збереження площі земельних угідь на території Григорівської сільської ради Обухівського району Київської області, що вони не були меншими, ніж 750,2013 га.

Пунктом 6.1 договору визначено, що сторони-1 і сторони-2 у спільну діяльність є надання доступу Селянському (фермерському) господарству "Гощівське" до земельних ділянок, загальною площею 750,2013 га (на території Григорівської сільської ради Обухівського району Київської області, поля №1,2,10), згідно Додатку №1, який є невід`ємною частиною даного договору, надання консультацій стороні-3 щодо виробничої діяльності, супровід технологічно-виробничих процесів в межах даного договору. Частка сторони -1 у спільній діяльності складає 0,1316%; Частка сторони -2 у спільній діяльності складає 0,3684%.

Згідно з пунктом 6.2 договору вкладом сторони-3 у спільну діяльність є грошові кошти, роботи, насіння, добрива, засоби захисту рослин та інші матеріальні цінності, необхідні для забезпечення річного циклу сільськогосподарських робіт в технологічні терміни та у розмірах, необхідних для досягнення мети спільної діяльності.

Відповідно до пункту 8.1 договору продукція, що є результатом спільної діяльності, буде реалізовуватися в наступному порядку: ціна продукції й інші істотні умови договорів купівлі-продажу, постачання, комісії й ін., на підставі яких буде здійснюватися її реалізація, визначається стороною-3.

Пунктом 11.2 договору визначено, що цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення його печатками сторін (т.1, а.с.114-120).

29.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Світанок Плюс" (Сторона - 1), Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Світанок" (Сторона - 2), Селянським (фермерським) господарством "Гощівське" (Сторона - 3) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос" (Сторона-4) було укладено додаткову угоду до договору про спільну діяльність (простого товариства), за умовами якого сторони погодили замінити сторону-3 в договорі про спільну діяльність (простого товариства) на сторону-4 з 01.01.2020.

Пунктом 2 Додаткової угоди визначено, що всі права і обов`язки по Договору про спільну діяльність (простого товариства) від 25.03.2019 від сторони-3 переходять до сторони -4 (т.1, а.с.114).

Судом встановлено, що СФГ "Гощівське" було передано, а ТОВ СТ "Колос" прийнято наступну кількість урожаю: кукурудза - 471955,00 кг., соя - 888212,00 кг., пшениця - 228913,00 кг, про що свідчить підписаний між сторонами акт прийому-передачі (т.1, а.с.111).

З матеріалів справи вбачається, що договір про спільну діяльність від 25.03.2019 №б/н - уповноважена особа ТОВСТ "Колос", був взятий на облік платника податків, відомості щодо якого не підлягають включення до Єдиного державного реєстру, про що свідчить довідка від 16.01.2020 №001 (т.1, а.с.115).

01.05.2019 договір про спільну діяльність від 25.03.2019 №б/н - уповноважена особа ТОВСТ "Колос", був зареєстрований платником податку на додану вартість, що підтверджується витягом з реєстру платників податку на додану вартість №003 від 30.01.2020 (т.1, а.с.122).

29.04.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Фалькон-Агро" (Покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільськогосподарське товариство "Колос", яке діє в межах договору про спільну діяльність від 25.03.2019 б/н (Продавець) було укладено договір поставки №29/04, за умовами якого постачальник зобов`язався поставити, а покупець прийняти та оплатити сою (товар), на умовах, викладених в договорі, додатка, додаткових угодах та Специфікаціях до нього, які є невід`ємними частинами договору.

Відповідно до пункту 3.1 договору умови поставки за договором, викладені сторонами відповідно до вимог Міжнародних правил тлумачення торгових термінів "Інкотермс" (у редакції 2010 року), які застосовуються з урахуванням особливостей, пов`язаних з внутрішньодержавним характером договору, а також тих особливостей, які випливають із умов договору. Умови поставки кожної партії товару погоджуються сторонами у Специфікаціях до договору.

Згідно з пунктом 4.1 договору ціна товару, що поставляється за даним договором, вказується в Специфікаціях до даного договору.

Пунктом 4.1 договору визначено, що договір набуває чинності з моменту його підписання обома сторонами і діє до 31.12.2020 року, а за невиконаними зобов`язаннями - до повного їх виконання (т.1, а.с.159-163).

Так, 12.05.2020 року між сторонами було підписано Специфікацію №2 до договору, в якій визначити, найменування, кількість та ціну товару.

Пунктом 5 Специфікації №2 визначено, що оплата за товар здійснюється наступним чином: 80% від вартості товару - протягом 1 банківського дня з дати фактичного отримання товару покупцем за адресою, вказаною у пункту 3 Специфікації; 20% від вартості товару - протягом 3 банківських днів з дати реєстрації постачальником відповідної податкової накладної в ЄРПН (т.1, а.с.164).

З матеріалів справи вбачається, що ТОВ "СТ "Колос" було передано ТОВ "Фалькон-Агро" товар (сою) на загальну суму 490080,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 81680,00 грн.) (а.с.165).

Відповідно до товарно-транспортної накладної від 13.05.2020 №17 перевезення товару здійснювалось ФОП ОСОБА_1 (т.1, а.с.166).

ТОВ "Фалькон-Агро" 13.05.2020 року частково розрахувалось перед позивачем за отриманий товар на суму 391400,00 грн., про що свідчить платіжне доручення від 13.05.2020 №5766 (т.1, а.с.243).

Судом першої інстанції встановлено, що за фактом настання "першої події" - часткової оплати товару, позивачем було складено податкову накладну від 13.05.2020 №1 на суму 490080,00 грн (у т.ч. ПДВ - 81680,00 грн.) (т.1, а.с.84), яка 02.06.2020 направлена електронними засобами зв`язку до ДПС України для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатом обробки вказаної податкової накладної її реєстрація була зупинена, про що позивачеві була направлена квитанція №1 від 02.03.2020 (т.1, а.с.85).

В якості підстави для зупинення реєстрації податкової накладної від 13.05.2020 №1 відповідачем вказано таке: відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 13.05.2020 №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1201, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D" = 9.1240%, "Р"=0.

Позивачем 09.04.2020 року направлено до ГУ ДПС у Київській області письмові пояснення з додатками.

У вказаних письмових поясненнях позивач зазначив, що згідно договору про спільну діяльність від 25.03.2019 №б/н ТОВ "Світанок Плюс" та СТДВ "Світанок" було надано доступ ТОВ СТ "Колос" до земельних ділянок для вирощування та збирання урожаю.

Позивач пояснив, що вирощений на виконання умов договору про спільну діяльність від 25.03.2019 №б/н попереднім учасником договору, СФГ "Гощівське", товар був переданий ТОВ СТ "Колос" (т.1, а.с.86-96).

За результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів комісією Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було прийнято рішення від 16.06.2020 №1642038/100017555, яким у реєстрації податкової накладної №1 від 13.05.2020 було відмовлено (т.1, а.с.97).

В якості підстави для прийняття вказаного рішення Комісією ГУ ДПС у Київській області зазначено про ненадання платником податку копій документів:

- первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач звернувся до Державної податкової служби України зі скаргою від 23.06.2020 вих.№02/06 на спірне рішення (т.1, а.с.98-109).

За результатами розгляду вказаної скарги Державною податковою службою України було прийнято рішення від 01.07.2020 №30713/100017555/2, яким скаргу позивача залишено без змін з підстав ненадання ним копій первинних документів щодо постачання /придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т.1, а.с.110).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачами спірних рішень, позивач звернувся до суду з вимогою про визнання їх протиправними та скасування та зобов`язання вчинити певні дії, з приводу чого суд зазначає таке.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком. Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246).

Відповідно до пункту 8 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку №1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

При цьому, пунктом 3 Порядку №1246 закріплено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п.17 Порядку №1246).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (надалі - Порядок №1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних / розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку №1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної / розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до ДФС України, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Так, пунктом 1 Додатку №3 до Порядку №1165 визначено, що до критеріїв ризиковості здійснення операцій належить: відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Таким чином, аналіз пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій свідчить про те, що для того, аби встановити наявність у господарської операції такої ознаки мають існувати визначені цим пунктом передумови, а також для підтвердження відповідності господарської операції вказаному критерію слід навести обґрунтований розрахунок за цим критерієм, якому відповідає платник податку, чого вимагає пункт 11 Порядку №1165.

Як судом першої інстанції та не заперечується апелянтом, що у квитанції №1 від 02.06.2020 контролюючий орган зазначив, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1201, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник "D" = 9.1240%, "Р"=0.

Як вбачається з матеріалів справи, що позивачем надані до контролюючого органу всі наявні у нього документи на підтвердження здійснених господарських операцій, зокрема, договір про спільну діяльність (простого товариства) від 25.03.2019 б/н., додаткову угоду до договору про спільну діяльність (простого товариства) від 29.12.2019, акт прийому-передачі від 30.12.2019.

Посилання відповідача на відсутність кодів УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1201 в таблиці платника податку та те, що обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбаного товару/послуги та обсягу його постачання, є необґрунтованими, оскільки відповідно до п.12 Порядку №1165, подання такої таблиці є правом платника податків, а не обов`язком.

Відповідно до Закону України "Про Митний тариф України" від 19.09.2013 №584-VII (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних правовідносин) за кодом 1201 відповідає товарній позиції під назвою "Соєвi боби, подрiбненi або неподрiбненi".

Так, основним видом господарської діяльності позивача за КВЕД 2010, який вказаний в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, є код 01.11 - вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.

Матеріалами справи підтверджується, що податкова накладна від 13.05.2020 №1 складена за результатами проведення між позивачем як уповноваженою особою за договором про спільну діяльність від 25.03.2019 б/н, та його контрагентом господарської операції з поставки сої, що відповідає основному виду господарської діяльності, що зареєстрований за ТОВ "СТ "Колос".

З аналізу матеріалів справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що підстави для зупинення реєстрації податкової накладної від 13.05.2020 №1 були відсутні.

Верховний Суд, вже неодноразово звертав увагу, зокрема, в постановах від 30.07.2019 року по справі №200/14026/18-а та від 23.10.2019 року по справі № 826/8693/18, при розгляді аналогічних справ зазначив, що первинним об`єктом судового дослідження у даній справі є обставини, за яких відповідачі вчинили дії щодо зупинення реєстрації податкових накладних та приймали рішення про відмову у їх реєстрації. Підставою для таких дій мають бути: чіткі критерії оцінки ступеня ризиків відповідних господарських операцій; конкретний перелік документів, встановлений податковим законодавством, який підлягав наданню контролюючому органу для дослідження при прийнятті ним оспорюваних рішень.

Колегія суддів звертає увагу, що необґрунтоване обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд, призводить до правової невизначеності, що не відповідає критерію обґрунтованості та пропорційності акта індивідуальної дії.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Судом першої інстанції звернуто увагу, що контролюючим органом у квитанції №1 від 02.06.2020 не наведено обґрунтування тверджень про те, що обсяг постачання товару, зазначеного у податковій накладній від 13.05.2020 №1 на збільшення суми податкових зобов`язань, яку подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого товару.

Крім того, квитанція не містить розрахунку показників критерію, якому відповідає позивач, що, свідчить про невідповідність квитанції №1 від 02.06.2020 вимогам, що встановлені до неї пунктом 11 Порядку №1165.

Так, у квитанції не зазначено, які саме документи слід надати платнику податків та чого мають стосуватися пояснення такого платника податків для того, аби реєстрація податкової накладної стала можливою, що також свідчить про невідповідність сформованої квитанції вимогам до таких, що визначені пунктом 11 Порядку №1165.

Суд зазначає, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом, зокрема у постанові від 04 грудня 2018 року справі №821/1173/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 78326524).

Проте, ТОВ «Сільськогосподарське товариство «Колос» надано на пропозицію контролюючого органу пояснення та копії документів, які в повному та достатньому обсязі підтверджували реальність здійснення господарської операції.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520 (надалі -Порядок № 520).

Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкреслені.

Разом з тим, всупереч визначеній у рішенні підставі його прийняття, податковим органом не зазначено, яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, як і не зазначено причини та мотиви, за яких надані позивачем пояснення та документи не були враховані.

Отже, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Так, судова колегія не приймає до уваги посилання апелянта на надання позивачем документів, складених із порушенням вимог законодавства, оскільки вказані обставини є окремою підставою для відмови у реєстрації податкової накладної та, як вбачається зі спірного рішення, не були покладені в основу прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.

Суд апеляційної інстанції також зауважує, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Крім того, аналіз змісту оспорюваного рішення дає підстави стверджувати, що комісія ГУ ДПС у Київській області, розглядаючи подані позивачем документи, не з`ясовувала специфіку проведених господарських операцій та не визначала перелік документів, який є необхідним для підтвердження наявності підстав для реєстрації поданої позивачем податкової накладної від 13.05.2020 №1.

У розрізі наведеного суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу, що у справі "Рисовський проти України" Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип "належного урядування" не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що оскаржуване рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області про відмову в реєстрації податкової накладної та віднесення Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарське товариство «Колос» до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, прийняті відповідачем без наявних на те правових підстав та з порушенням передбачених Порядком № 1165 до нього процедури і передумов його прийняття, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку що останні підлягають скасуванню.

Як вже було зазначено вище, положеннями п. 6 Порядку зупинення № 1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

У зв`язку з цим судова колегія вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п. п. 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

При цьому судовою колегією враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

За таких обставин колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції про те, що належним і повним способом захисту порушених прав Товариства з обмеженою відповідальністю «Сільськогосподарське товариство «Колос» є зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкової накладної податкову накладною.

Судова колегія вважає за необхідне зазначити, що при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому під час розгляду справи суд не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної. При цьому здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 травня 2020 року по справі №0940/1240/18).

З урахуванням наведеного судова колегія приходить до висновку, що за відсутності належного мотивування контролюючим органом рішення про відмову у реєстрації податкових накладних з підстав ненадання певних документів без їх деталізації, такі рішення не узгоджуються з вимогами наведених вище нормативно-правових актів, а тому підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 травня 2020 року по справі № 560/391/19 та відповідно до частини 5 статті 242 КАС України, підлягає врахуванню судом при розгляді цієї справи.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 240, 242-244, 250, 308, 311, 312, 315, 320, 321, 322, 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Допустити заміну в порядку процесуального правонаступництва відповідача у справі з Головного управління Державної податкової служби у Київській області () на Головне управління Державної податкової служби у Київській області ().

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 16 березня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: О.О. Беспалов

О.В. Епель