Справа № 320/12473/21
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2021-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2021 року справа №320/12473/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» до Головного управління ДПС у Київській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та зобов`язання вчинити певні дії.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» з позовом до Головного управління ДПС у Київській області та Державної податкової служби України, у якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Київській області № 2800830/42008274 від 25.06.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної № 7 від 27.05.2021 та № 2832529/42008274 від 05.07.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 01.06.2021;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 7 від 27.05.2021 та № 1 від 01.06.2021 датою подання їх на реєстрацію.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» було подано до контролюючого органу податкові накладні від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 для їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак рішеннями від 25.06.2021 № 2800830/42008274 та від 05.07.2021 № 2832529/42008274 було відмовлено у реєстрації таких податкових накладних, не зважаючи на їх відповідність всім вимогам та критеріям, що встановлені Податковим кодексом України та відповідними підзаконними нормативно-правовими актами.

Позивач зазначив, що після зупинення реєстрації податкових накладних ним були подані до контролюючого органу усі необхідні для реєстрації первинні документи, які не мають жодних дефектів та підтверджують факт здійснення господарської операції, а тому спірні рішення були прийняті протиправно та мають бути скасовані.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.11.2021 відкрито провадження в адміністративній справі; вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.12.2021 відмовлено у задоволенні клопотання відповідачів про здійснення розгляду справи у відкритому судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідачі, заперечуючи проти позовних вимог, зазначили що, позивачем для реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 не були надані первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Відповідачі повідомили, що подані ТОВ «Авалон глобал компані» для реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 документи не відповідають вичерпному переліку, а зміст первинних документів не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини здійснення фінансово-господарських операцій.

Відповідачі також зауважили, що в результаті аналізу документів, наданих позивачем до повідомлень про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних, реєстрацію яких зупинено, податковим органом встановлено відсутність первинних документів для здійснення і підтвердження реальності господарських операцій, передбачених Розділом 4 «Орендна плата і розрахунки», за договором оренди від 04.01.2021 № 34, а саме, платіжних доручень та банківських виписок.

Крім того, відповідачі зазначили, що за даними Єдиного реєстру податкових накладних товар з номенклатурою «Цемент ПЦ», який було реалізовано ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж», був придбаний позивачем у контрагента-постачальника ПП «Азовцемент», який відноситься до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що може свідчити про безтоварний характер операцій, а також ймовірність уникнення позивачем виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (ідентифікаційний код 42008274, місцезнаходження: 08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н., м. Вишневе, вул. Київська, буд. 3) 20.03.2018 було зареєстровано в якості юридичної особи, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.110).

Позивач має статус платника податку на додану вартість з 01.05.2018, що підтверджується витягом з реєстру платників податку на додану вартість № 133 від 11.05.2018 (а.с.109).

З матеріалів справи вбачається, що 04.05.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Будівельна фірма Будтехномонтаж» (Покупець) було укладено договір № 01-05/21, за умовами якого покупець зобов`язався оплатити товар на умовах, визначених цим договором, а продавець зобов`язався передати товар у власність покупця, який зобов`язався прийняти його.

Відповідно до пункту 1.2 договору предметом купівлі-продажу є товари, кількість, найменування та ціна яких вказується у видаткових накладних або специфікаціях, які є невід`ємною частиною даного договору. Доставка товару зі складу продавця здійснюється силами та за рахунок покупця.

Згідно з пунктом 2.1 договору загальна сума договору складається з суми вартості товару, поставленого продавцем протягом строку дії цього договору та вказаного у накладних на такий товар.

Розрахунки між сторонами за цим договором здійснюються шляхом переказу покупцем 100%-ї попередньої оплати на розрахунковий рахунок продавця, що вказується у рахунку-фактурі та на підставі специфікації (п. 3.1 договору).

Пунктом 4.1 договору визначено, що датою постачання і моментом переходу до покупця права власності на товар за цим договором вважається дата передачі товару покупцеві або його перевізнику (дата накладної).

Згідно з пунктом 4.3 договору покупець зобов`язаний отримати та вивезти товар та/або організувати його доставку не пізніше 3 (трьох) календарних днів з дати, вказаної в рахунку-фактурі на такий товар.

Пунктом 9.1 договору передбачено, що даний договір набирає чинності з моменту підписання та діє до 31 грудня 2021 р. (а.с.26).

04.05.2021 між сторонами були підписані специфікації № 1, № 2, № 3 та № 4 до договору, в яких сторони погодили характеристику, кількість, номенклатуру та загальну вартість партій товару (а.с.27-29).

ТОВ «Авалон глобал компані» було виставлено ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж» рахунки на оплату від 20.05.2021 № 44 на суму 99654,47 грн. (у т.ч. ПДВ - 16609,08 грн.) та від 13.05.2021 № 39 на суму 191040,05 грн. (у т.ч. ПДВ - 31840,01 грн.) (а.с.30-31).

На виконання умов укладеного договору товар було поставлено ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж», що підтверджується видатковими накладними від 27.05.2021 № 48 на суму 99654,47 грн. (у т.ч. ПДВ - 16609,08 грн.) та від 01.06.2021 № 43 на суму 191040,05 грн. (у т.ч. ПДВ - 31840,01 грн.) (а.с.32-33).

Згідно з товарно-транспортними накладними від 27.05.2021 № А/48/1 на суму 51324,19 грн. (у т.ч. ПДВ - 8554,03 грн.), від 27.05.2021 № А/48/2 на суму 48330,28 грн. (у т.ч. ПДВ - 8055,05 грн.), від 01.06.2021 № А/43/1 на суму 64582,94 грн. (у т.ч. ПДВ - 10763,82 грн.), від 01.06.2021 № А/43/2 на суму 64582,94 грн. (у т.ч. ПДВ - 10763,82 грн.), від 01.06.2021 № А/43/3 на суму 61874,16 грн. (у т.ч. ПДВ - 10312,36 грн.) перевезення товару здійснювалось ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж» (а.с.34-38).

ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж» повністю розрахувалося перед позивачем за отриманий товар, про що свідчать платіжні доручення від 27.05.2021 № 1666 на суму 99654,47 грн. та від 01.06.2021 № 1661 на суму 191040,05 грн. (а.с.39-40).

Судом встановлено, що ТОВ «Авалон глобал компані» було складено:

- податкову накладну від 27.05.2021 № 7 на суму 99654,47 грн. (у т.ч. ПДВ - 16609,08 грн.) (а.с.12), яка 28.05.2021 була направлена електронними засобами зв`язку до ДПС України для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- податкову накладну від 01.06.2021 № 1 на суму 191040,05 грн. (у т.ч. ПДВ - 31840,01 грн.) (а.с.19), яка 10.06.2021 була направлена електронними засобами зв`язку до ДПС України для її реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатом обробки вказаних податкових накладних їх реєстрація була зупинена, про що позивачеві були направлені квитанції від 31.05.2021 № (а.с.13) та від 17.06.2021 № (а.с.20).

В якості підстави для зупинення реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 відповідачем вказано таке: відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D» = .0000%, «Р» = 0.

Позивачем було направлено до ГУ ДПС у Київській області, Києво-Святошинської державної податкової інспекції повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, від 17.06.2021 № 1 (а.с.14) та від 30.06.2021 № 1 (а.с.21), до яких додані пояснення з додатками (а.с.16-17; 23-24).

За результатом розгляду наданих позивачем пояснень та документів Комісією Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняті такі документи:

- рішення від 25.06.2021 № 2800830/42008274, яким у реєстрації податкової накладної від 27.05.2021 № 7 було відмовлено (а.с.18);

- рішення від 05.07.2021 № 2832529/42008274, яким у реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 № 1 було відмовлено (а.с.25).

В якості підстави для прийняття вказаних рішень Комісією ГУ ДПС у Київській області зазначено про ненадання платником податку копій документів:

- первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних;

- документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем спірних рішень, позивач звернувся до суду з вимогою про визнання їх протиправними та скасування та зобов`язання вчинити певні дії, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (тут і далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац 15 пункту 201.10 статті 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 8 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Пунктом 14 Порядку № 1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

При цьому пунктом 3 Порядку № 1246 закріплено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (п. 17 Порядку № 1246).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до пунктів 7-8 Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

Пунктами 10-11 Порядку № 1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Отже, з вищенаведених норм вбачається, що після надсилання платником податку складеної ним податкової накладної (розрахунку коригування) до ДПС України, в автоматизованому режимі (тобто без участі працівників контролюючого органу) проводиться перевірка відповідності цієї податкової накладної (розрахунку коригування) критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Так, пунктом 8 Додатку № 1 до Порядку № 1165 визначено, що до критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість належить: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Суд звертає увагу на те, що в квитанціях від 31.05.2021 № та від 17.06.2021 № про зупинення реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 контролюючим органом не було зазначено, яка саме податкова інформація зумовила висновки про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку.

При цьому відповідачами не надано суду доказів наявності у контролюючих органів податкової інформації, яка б свідчила про відповідність ТОВ «Авалон глобал компані» критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

У відзиві на позовну заяву відповідачами зазначено, що за даними Єдиного реєстру податкових накладних щодо придбання ТОВ «Авалон глобал компані» товар з номенклатурою «Цемент ПЦ», який було реалізовано ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж», був придбаний у контрагента-постачальника ПП «Азовцемент», який відноситься до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що може свідчити про безтоварний характер операцій, а також ймовірність уникнення відповідачем виконання свого податкового обов`язку.

До відзиву відповідачами також долучено рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.10.2021 № 10971 про відповідність ПП «Азовцемент» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку (а.с.168).

Водночас суд звертає увагу, що норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, адже порушення ними вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення платником податку податкової дисципліни, а тому такий платник податків не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними. Таким чином, на переконання суду, інформація, яка наявна в Єдиному реєстрі податкових накладних, не може бути безумовним доказом наявності або відсутності у контрагента позивача товару, враховуючи можливе зупинення реєстрації податкової накладної, яка складається за фактом першої події, наприклад, поставки товару, що, відповідно, тягне за собою відсутність інформації про таку операцію в ЄРПН.

Крім того, як слідує із висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 20.03.2018 у справі № 804/939/16 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 72965473), податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів позивача, а також податкова інформація, надана іншими контролюючими органами, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачами не доведено ані існування підстав для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, ані доказів наявності обґрунтованих сумнівів в реальності господарської операції позивача з його контрагентом.

Також суд звертає увагу на те, що рішення Комісії ГУ ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 08.10.2021 № 10971 про відповідність ПП «Азовцемент» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку було прийнято вже після зупинення реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 та після прийняття оскаржуваних у цій справі рішень, внаслідок чого посилання контролюючого органу на цей документ суд вважає безпідставним.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520).

Пунктом 2 Порядку № 520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктом 7 Порядку № 520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку № 520).

Згідно з пунктом 11 Порядку № 520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

- ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

- та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

- та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Відповідно до пункту 12 вказаного Порядку № 520 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення.

Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані.

З матеріалів справи вбачається, що в спірних рішеннях Комісії ГУ ДПС у Київській області від 25.06.2021 № 2800830/42008274 та від 05.07.2021 № 2832529/42008274 в якості підстави для відмови в реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 вказано про ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Водночас матеріали справи свідчать про те, що вказані документи були надані позивачем контролюючому органу під час реєстрації вказаних податкових накладних.

Отже, у спірних рішеннях фактично було лише процитоване положення пунктів 5 та 11 Порядку № 520, тобто викладена загальна норма без зазначення конкретних документів, яких, на думку відповідача, не вистачає для здійснення реєстрації податкових накладних, а також без повідомлення причин, за яких надані позивачем документи не були враховані.

Суд зазначає, що в якості недостатності наданих платником податку документів для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування слід розуміти надання таким платником не всіх документів, передбачених пунктом 5 Порядку № 520.

Пунктом 26 Порядку № 1165 передбачено, що комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком.

Згідно з пунктом 29 Порядку № 1165 до складу комісій регіонального рівня входять посадові особи головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів (пункт 30 Порядку № 1165).

Абзацом 5-6 пункту 40 Порядку № 1165 визначено, що рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування.

Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні (абзаци 8-9 пункту 40 Порядку № 1165).

Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Пунктом 45 Порядку № 1165 визначено, що розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи:

- доповідь секретаря комісії;

- доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби);

- внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення;

- оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання;

- голосування;

- оголошення головою комісії результатів голосування;

- оформлення протоколу.

Отже, прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) передбачає проведення комісією контролюючого органу відповідного засідання, на якому членами комісії розглядаються та аналізуються надані платником податків документи та пояснення з метою прийняття обґрунтованого рішення зі спірного питання.

Суд звертає увагу на те, що у спірних рішеннях про відмову в реєстрації податкових накладних не наведені мотиви неврахування чи відхилення наданих позивачем пояснень та документів, а також не зазначено, якої саме інформації у поясненнях окрім тієї, що наведена позивачем, не вистачає для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних.

Крім того, аналіз змісту оспорюваних рішень дає підстави стверджувати, що Комісія ГУ ДПС у Київській області, розглядаючи подані позивачем документи, не з`ясовувала специфіку проведених господарських операцій та не визначала перелік документів, який є необхідним для підтвердження наявності підстав для реєстрації поданих позивачем податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1.

У відзиві на позовну заяву відповідачі зазначили, що позивачем для реєстрації податкових накладних від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 не були надані первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Водночас суд звертає увагу на те, що в спірних рішеннях не зазначені ті мотиви, на які посилається відповідач у своєму відзиві. Так, в розділі «Додаткова інформація» цього рішення не вказано, що під первинними документами щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційних описів), у тому числі рахунків-фактур/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством, контролюючий орган мав на увазі платіжні доручення та банківські виписки, оформлені на підставі виконання договору оренди від 04.01.2021 № 34.

При цьому суд зауважує, що відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За таких обставин, суд не приймає до уваги викладені відповідачами у відзиві на позовну заяву твердження про ненадання позивачем платіжних доручень та банківських виписок, оформлених на підставі виконання договору оренди від 04.01.2021 № 34, оскільки такі твердження не були покладені в основу спірного рішення.

Незважаючи на те, що вищевказані обставини є достатніми для задоволення позову та визнання протиправними і скасування спірних рішень, керуючись закріпленим в частині четвертій статті 9 КАС України принципом офіційного з`ясування всіх обставин у справі, який передбачає вжиття судом передбачених законом заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «Юридична Компанія «Тютюнников і партнери» (Орендар) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (Суборендар) були укладені договори суборенди від 12.06.2018 № 04/2018, від 03.01.2019 № 01/2019, від 03.01.2020 № 01/2020 та від 04.01.2021 № 05/2021, за умовами якого Орендар зобов`язався передати, а Суборендар прийняти в тимчасове користування нежиле приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Вишневе, вул. Київська, б. 3, загальною площею - 18 кв. м., для розташування офісу (а.с.89-92).

Передача позивачу у строкове платне володіння та користування вказаного об`єкта була здійснена ТОВ «Юридична Компанія «Тютюнников і партнери» на підставі актів приймання-передачі від 12.06.2018, від 03.01.2019, від 03.01.2020 та від 04.01.2021 (а.с.93-96).

З метою здійснення господарської діяльності між Товариством з обмеженою відповідальністю «Юридична Компанія «Тютюнников і партнери» (Орендар) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (Суборендар) також були укладені договори оренди від 12.06.2018 № 21, від 03.01.2019 № 13, від 03.01.2020 № 25 та від 04.01.2021 № 34, за умовами якого Орендар зобов`язався передати, а Суборендар прийняти в строкове платне володіння і користування нежитлове приміщення площею 130 кв.м., розташоване за адресою: м. Вишневе, вул. Київська, б. 16-В, для використання як складу (а.с.97-104).

Передача позивачу у строкове платне володіння та користування вказаного об`єкта була здійснена ТОВ «Юридична Компанія «Тютюнников і партнери» на підставі актів приймання-передачі від 12.06.2018, від 03.01.2019, від 03.01.2020 та від 04.01.2021 (а.с.105-108).

15.08.2018 між Приватним підприємством «Азовцемент» (Постачальник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (Покупець) було укладено договір поставки № 150818, за умовами якого постачальник зобов`язався протягом строку дії цього договору постачати покупцю передбачену цим договором продукцію, а покупець зобов`язався приймати і сплачувати таку продукцію на умовах та в строки, передбачені цим договором.

Відповідно до пункту 1.2 договору розгорнута номенклатура (асортимент) продукції, яка може бути поставлена покупцю за цим договором, а також її ціна визначається в прайс-листах постачальника.

Якість продукції, що є предметом цього договору, повинна відповідати чинному законодавству України (п. 2.1 договору).

Згідно з пунктами 3.1-3.2 договору вартість продукції за цим договором становить суму вартості кожної окремої партії продукції.

Оплата вартості окремої партії продукції здійснюється протягом 30 (тридцяти) банківських днів з моменту поставки окремої партії продукції.

Пунктом 4.4 договору передбачено, що постачання продукції здійснюється за рахунок постачальника окремими партіями на умовах DDP (відповідно до Інкотермс 2010 (Incoterms®2010).

Цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами і скріплення печатками сторін (п. 8.1 договору).

У пункті 8.2 договору сторони, зокрема, домовились про те, що строк дії договору складає 1 (один) рік з дати набрання ним чинності (а.с.41-42).

З матеріалів справи вбачається, що між сторонами були підписані специфікації від 27.08.2018 № 1 та від 30.08.2018 № 2 до договору, в яких сторони погодили номенклатуру та вартість товару (а.с. зворот 42-43).

Як вбачається із сертифіката відповідності № UA 1.054.0006987-17 продукція (портландцемент з шлаком ДСТУ Б В.2.7-46:2010 ПЦ ІІ/Б-Ш-400) відповідає вимогам ДСТУ Б В.2.7-46:2010 (п.п. 5.6.2; 5.6.4; 5.6.5; 6.1) (а.с.44).

ПП «Азовцемент» було виставлено ТОВ «Авалон глобал компані» рахунки на оплату від 04.09.2018 № 135 на суму 145920,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 24320,00 грн.), від 10.09.2018 № 140 на суму 145920,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 24320,00 грн.), від 18.09.2018 № 148 на суму 483360,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 80560,00 грн.) (а.с.45-47).

На виконання умов укладеного договору товар було поставлено ТОВ «Авалон глобал компані», що підтверджується видатковими накладними від 04.09.2018 на суму 145920,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 24320,00 грн.), від 10.09.2018 № 151 на суму 145920,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 24320,00 грн.), від 18.09.2018 № 159 на суму 483360,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 80560,00 грн.) (а.с.48-50).

Перевезення товару здійснювалось ПП «Азовцемент», про що свідчать товарно-транспортні накладні від 04.09.2018 № 146/1, № 146/2, № 146/3, від 10.09.2018 № 151/1, № 151/2, № 151/3, від 18.09.2021 № 159/1, № 159/2, № 159/3, № 159/4, № 159/5, № 159/6, № 159/7, № 159/8, № 159/9 та № 159/10 (а.с.51-66).

З метою отримання товару ТОВ «Авалон глобал компані» було видано ОСОБА_1 довіреності від 04.09.2018 № 4/1, від 10.09.2018 № 7 та від 18.09.2018 № 9 (а.с.67-69).

ТОВ «Авалон глобал компані» повністю розрахувалося перед ПП «Азовцемент» за поставлений товар, що підтверджується платіжними дорученнями від 04.09.2018 № 50 на суму 145920,00 грн., від 10.09.2018 № 79 на суму 145920,00 грн. та від 18.09.2018 № 111 на суму 483360,00 грн. (а.с.70-72).

Зберігання придбаного товару здійснювалось на складах ТОВ «Авалон глобал компані», про що свідчать інвентаризаційні описи № 1 на 31.12.2019 та № 1 на 31.12.2020 (а.с.80-83).

Фінансово-господарські операції позивача відображені в оборотно-сальдових відомостях по рахунку 281 за серпень 2018 р. - травень 2021 р. та за 01.08.2018-01.06.2021 (а.с.76-77).

На підставі виконання укладеного договору ТОВ «Авалон глобал компані» було складено податкові накладні від 04.09.2018 № 4 на суму 145920,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 24320,00 грн.), від 10.09.2018 № 9 на суму 145920,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 24320,00 грн.) та від 18.09.2018 № 15 на суму 483360,00 грн. (у т.ч. ПДВ - 80560,00 грн.) (а.с.73-75).

Отже, матеріали справи свідчать про те, що позивачем за договором поставки від 15.08.2018 № 150818 було поставлено ТОВ «Будівельна фірма Будтехномонтаж» товар, який попередньо був придбаний позивачем у іншого суб`єкта господарювання - ПП «Азовцемент».

Суд зазначає, що всі вищевказані документи, надані позивачем, не мають дефекту форми, змісту або походження, які у силу ч. 2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», п. 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України, від 24.05.1995 № 88, спричинили б втрату первинними документами юридичної сили, та підтверджують факт здійснення господарських операцій.

Разом з тим, Комісія Головного управління ДПС у Київській області, не зважаючи на надіслані позивачем повідомлення та додані до них документи, прийняла спірні рішення від 25.06.2021 № 2800830/42008274 про відмову у реєстрації податкової накладної від 27.05.2021 № 7 та від 05.07.2021 № 2832529/42008274 про відмову у реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 № 1 без зазначення, як було вказано вище, мотивів неврахування поданих позивачем документів.

Суд вважає за доцільне зазначити, що відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права та підлягає застосуванню національними судами при розгляді справ.

В своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), п. 119).

Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.

Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).

В ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.

Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:

- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;

- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що дії Комісії Головного управління ДПС у Київській області по прийняттю спірного рішення, в якому не наведені мотиви його ухвалення та не зазначені підстави неврахування наданих позивачем документів та пояснень, свідчать про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, свідчать про непрозорість та непередбачуваність дій відповідача, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

Відповідно до положень статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління».

Однак під час розгляду справи відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, не надали суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навели мотивів прийняття спірних рішень та неврахування наданих позивачем Комісією Головного управління ДПС у Київській області документів, а відтак, не довели правомірності своїх рішень.

Таким чином, суд дійшов висновку, що враховуючи наявність у позивача передбачених чинним законодавством України документів, які свідчать про реальність проведення господарської операції між позивачем та його контрагентом, та приймаючи до уваги те, що такі документи були надані відповідачеві, останній не мав правових підстав для прийняття спірних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправними та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 25.06.2021 № 2800830/42008274 про відмову у реєстрації податкової накладної від 27.05.2021 № 7 та від 05.07.2021 № 2832529/42008274 про відмову у реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 № 1.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 27.05.2021 № 7 та від 01.06.2021 № 1 датою фактичного подання на реєстрацію, суд зазначає таке.

Згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Пленум Вищого адміністративного суду України в пункті 10.3 Постанови від 20.05.2013 № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» зазначив, що суд може ухвалити постанову про зобов`язання відповідача прийняти рішення певного змісту, за винятком випадків, коли суб`єкт владних повноважень під час адміністративних процедур відповідно до закону приймає рішення на основі адміністративного розсуду.

Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 № 1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.

Таким чином, дискреція - це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.

Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку № 1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі.

Суд звертає увагу на те, що податкову накладну від 27.05.2021 № 7 було подано до реєстрації 28.05.2021, а тому спірна накладна підлягає реєстрації у день її подання, тобто 28.05.2021; податкову накладну від 01.06.2021 № 1 було подано до реєстрації 10.06.2021, а тому спірна накладна підлягає реєстрації у день її подання, тобто 10.06.2021.

Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.

Щодо заяви відповідача про стягнення з позивача витрат, понесених позивачем на правову допомогу, суд зазначає таке.

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Частиною третьою статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з положенням частини першої статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Як вбачається з пункту 1 частини третьої статті 134 КАС України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Відповідно до положень частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Згідно з частиною п`ятою статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною шостою статті 134 КАС України визначено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з частиною сьомою статті 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

З аналізу наведених положень статті 134 КАС України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний з позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 12.09.2018 у справі № 810/4749/15 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 76397938).

При цьому з імперативних положень частини шостої статті 134 КАС України вбачається, що зменшити розмір витрат на правничу допомогу через їх неспівмірність суд може виключно у разі наявності відповідного клопотання іншої сторони про це. Отже, за відсутності такого клопотання суд не може надавати оцінку співмірності витрат на правничу допомогу за власною ініціативою, а лише перевіряє, чи пов`язані ці витрати з розглядом справи.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (далі - Закон № 5076) договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні (п. 9 ч. 1 ст. 1 Закону № 5076).

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону № 5076).

Статтею 19 Закону № 5076 визначено, зокрема, такі види адвокатської діяльності як надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Відповідно до статті 30 Закону № 5076 гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Судом встановлено, що 19.08.2021 між ОСОБА_2 (Адвокат) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (Клієнт) було укладено договір про надання правової допомоги № 219, за умовами якого клієнт доручив, а адвокат прийняв на себе зобов`язання надати клієнту правову допомогу, пов`язану із захистом його прав і законних інтересів в судах всіх інстанцій, що діють в системі судоустрою України, на підприємствах, установах і організаціях усіх форм власності незалежно від підпорядкування у справі про визнання протиправними і скасування рішень комісії ГУ ДПС у Київській області № 2800830/42008274 від 25.06.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної № 7 від 27.05.2021, № 2832529/42008274 від 05.07.2021 про відмову у реєстрації податкової накладної № 1 від 01.06.2021 та зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні № 7 від 27.05.2021 р., № 1 від 01.06.2021 р. датою подання їх на реєстрацію.

Згідно з пунктом 4.1 договору за надання правової допомоги адвокатом клієнт зобов`язується сплатити адвокату гонорар. Розмір гонорару визначається з урахуванням складності справи, ціни позову, значення справи для клієнта, витрат адвоката, кваліфікації і досвіду адвоката, фінансового стану клієнта, а також розумності та інших істотних обставин і визначається у описі робіт (наданих послуг) та здійснених витрат виконаних адвокатом, необхідних для надання правничої допомоги. Гонорар на підставі цього договору за виконану роботу сплачується клієнтом на підставі рахунку адвоката протягом 3 робочих днів з дня його виставлення. Сторони домовились, що оплата за судове засідання можлива до його проведення. За результатом наданих послуг складається акт приймання-передачі послуг, який підписується клієнтом протягом 3 робочих днів з дня його отримання.

Пунктом 6.1 договору передбачено, що цей договір набирає чинності з моменту його підписання сторонами і діє до повного виконання сторонами зобов`язань за цим договором (а.с.116).

Як вбачається з детального опису робіт (наданих послуг) та здійснених витрат, виконаних адвокатом, необхідних для надання правничої допомоги у справі, від 19.08.2021 адвокатом Хільком Антоном Сергійовичем було надано юридичну допомогу ТОВ «Авалон глобал компані» щодо підготовки позовної заяви з додатками тривалістю 8 год., вартістю 3000,00 грн. (а.с.123).

19.08.2021 між сторонами було підписано акт приймання-передачі наданих послуг (а.с.122).

Судом встановлено, що адвокатом Хільком Антоном Сергійовичем було виставлено позивачу рахунок-фактуру від 19.08.2021 № 21901 на суму 3000,00 грн. (а.с.119).

Позивачем в якості доказів понесення витрат на правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн. додано до матеріалів справи платіжне доручення від 25.08.2021 № 370 (а.с.120).

Враховуючи вказане, а також приймаючи до уваги відсутність заперечень відповідача щодо неспівмірності заявлених позивачем до відшкодування витрат на правову допомогу, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3000,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Частиною восьмою цієї статті передбачено, що у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Під час звернення до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4540,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 25.08.2021 № 369 (а.с.11).

Отже, загальна сума судових витрат, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області, становить 7540,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250 КАС України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 25.06.2021 № 2800830/42008274 про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.05.2021 № 7, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані».

3. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 27.05.2021 № 7, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (ідентифікаційний код 42008274), датою її подання на реєстрацію - 28 травня 2021 року.

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Київській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 05.07.2021 № 2832529/42008274 про відмову в реєстрації податкової накладної від 01.06.2021 № 1, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані».

5. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 01.06.2021 № 1, подану Товариством з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (ідентифікаційний код 42008274), датою її подання на реєстрацію - 10 червня 2021 року.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Авалон глобал компані» (ідентифікаційний код 42008274, місцезнаходження: 08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н., м. Вишневе, вул. Київська, буд. 3) судові витрати у сумі 7540,00 (сім тисяч п`ятсот сорок грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код: 44096797, місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.