Справа № 140/10473/21
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2021-12-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2021 року ЛуцькСправа № 140/10473/21

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Денисюка Р.С., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Управління Держпраці у Кіровоградській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Вест Петрол Маркет про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

Управління Держпраці у Кіровоградській області (далі Управління, позивач) звернулося з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Вест Петрол Маркет (далі ТзОВ Вест Петрол Маркет, відповідач ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду, а саме: зобов`язати відповідача на виробничому об`єкті АЗС 25-03 за адресою: вулю Бобринецький шлях, 105а, м. Кропивницький повністю зупинити виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: використання, зберігання, застосування вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, горючих рідин, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас; злив, очистка, нейтралізація резервуарів, тари та інших ємностей з-під нафтопродуктів, кислот, лугів та інших небезпечних речовин, в тому числі радіоактивних, та експлуатацію устаткування, пов`язане з використанням, застосуванням, вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас, до усунення порушень.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що перевіркою дотримання вимог законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки виробничого об`єкту АЗС 25-03 по вул. Бобринецький шлях, буд. 105а, м. Кропивницький, Кіровоградська області, належній відповідачу, було виявлено порушення, які створюють ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності та загрозу життю працівників підприємства, а саме: - відсутній дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, а саме: на використання, зберігання, застосування, вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, горючих рідин, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас; на експлуатацію устатковання, пов`язане з використанням, застосуванням вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, маса яких дорівнює або перевищує нормативи порогових мас;на злив, очистка, нейтралізація резервуарів, тари та інших ємностей з-під нафтопродуктів, кислот, лугів та інших небезпечних речовин, в тому числі радіоактивних; посадова особа (менеджер (начальник) АЗС № 25-03 не пройшла навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці; посадова особа та працівники підприємства (оператори АЗС № 25-03), безпосередньо зайняті на роботах підвищеною небезпекою, не пройшли спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці. Вищевказані вимоги встановлені відповідними нормативними актами, які відповідачем в повній мірі не виконані.

Зазначені порушення зафіксовані актом від 16.06.2021 №КР6125/07.2. Наявність таких порушень зумовлює застосування до відповідача відповідних заходів реагування - негайного зупинення робіт підвищеної небезпеки та експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки до повного усунення зазначених порушень. З цих підстав просить позов задовольнити.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 28.09.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

У відзиві на позовну заяву відповідач позовних вимог не визнав, посилаючись на те, що дійсно зазначені в акті перевірки порушення можуть призвести до заподіяння шкоди життю і здоров`ю людей, за яких подальше виконання товариством таких робіт на АЗС 25-03 становить небезпеку. Однак, відповідач з посиланням на відповідні нормативні акти заперечує наявність виявлених позивачем під час перевірки порушень та вважає їх такими, що не відповідають вимогам законодавства.

Зокрема, зазначає про відсутність законодавчо визначених підстав для отримання відповідних дозволів для проведення вказаних в акті перевірки робіт на АЗС та наявності у посадових осіб товариства відповідних сертифікатів про проходження інструктажів з охорони праці.

Крім цього, на підтвердження відсутності виявлених порушень подано відповідні докази. З урахуванням наведеного відповідач просив відмовити у задоволенні позову.

У відповіді на відзив позивач доводи відповідача вважає необґрунтованими, водночас підтримав доводи позову. Додатково навів аргументи щодо законодавчо визначених підстав, які були покладені в основу акту перевірки.

У запереченні на відповідь на відзив відповідач ще раз наголосив на протиправності висновків позивача, викладених в акті перевірки від 16.06.2021.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що ТзОВ Вест Петрол Маркет зареєстроване як юридична особа та здійснює діяльність у сфері роздрібного продажу нафтопродуктів, тютюнових та продовольчих товарів.

Згідно договору від 01.04.2019 №1/1, укладеного між ТзОВ Вест Ойл Груп (орендодавець) та ТзОВ Вест Петрол Маркет (орендар), останній для зберігання та реалізації нафтопродуктів, роздрібного продажу продовольчих та непродовольчих товарів, надання супутніх послуг, надання послуг громадського харчування прийняв від орендодавця у тимчасове платне користування майно АЗС за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Бобринецький шлях, буд. 105а.

Відповідно до наказу Управління Держпраці у Кіровоградській області від 27.05.2021 №514, направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 27.05.2021 №225 та на виконання доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 №10033/1/1-21, посадовими особами Управління Держпраці у Кіровоградській області у період з 15 по 16.06.2021 за адресою знаходження АЗС: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Бобринецький шлях, буд. 105а, було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі перевірки ТзОВ Вест Петрол Маркет на предмет дотримання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни.

За результатами перевірки складено акт від 16.06.2021 №КР6125/07.2, в якому зафіксовані порушення, які створюють ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності та загрозу життю працівників підприємства, а саме:

- відсутній дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів та устатковання підвищеної небезпеки, а саме:

на використання, зберігання, застосування, вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, горючих рідин, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас (пункт 1 групи А додатку 2 до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1107 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 №77);

на експлуатацію устаткування, пов`язане з використанням, застосуванням вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, маса яких дорівнює або перевищує нормативи порогових мас (пункт 1 групи А переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 №77);

на злив, очистка, нейтралізація резервуарів, тари та інших ємностей з-під нафтопродуктів, кислот, лугів та інших небезпечних речовин, в тому числі радіоактивних (пункт 17 групи А додатку 2 до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1107 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 №77), що є порушення вимог статті 21 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-ХІІ;

пункту 3.1 розділу III НПАОП 00-1.76-15 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України 15.05.2015 № 285, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08.06.2015 за № 674/27119;

- суб`єктом господарської діяльності не подано на розгляд до Управління Держпраці у Кіровоградській області декларації безпеки об`єктів підвищеної небезпеки разом з позитивними висновками експертизи, що є порушенням вимог статті 10 Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» від 18.01.2001 № 2245-111, пункту 3 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 №956;

- посадова особа (менеджер (начальник) АЗС № 25-03 не пройшла навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці, що є порушенням вимог статті 18 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-ХІІ, пункту 3.6 глави З НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці 26.01.2005 №15, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.02.2005 за №231/10511;

- посадова особа та працівники підприємства (оператори АЗС № 25-03), безпосередньо зайняті на роботах підвищеною небезпекою, не пройшли спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці, що є порушенням вимог статті 18 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 №2694-ХІІ, пункту 4.1 глави 4 НПАОП 0.00-4.12-05 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці 26.01.2005 №15, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.02.2005 за №231/10511, пункту 3.6 розділу III НПАОП 0.00-1.76-15 Правил безпеки систем газопостачання, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 15.05.2015 №285, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08.06.2015 за №674/27119, підпункту 6 пункту 1 глави 1 розділу VII НПАОП 0.00-1.81-18 Правил охорони праці під час експлуатації обладнання, що працює під тиском, затверджених наказом Міністерства соціальної політики України від 05.03.2018 №333, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 10.04.2018 за №433/31885, пункту 1.2 розділу II НПАОП 0.00-1.73-14 Правил охорони праці та безпечної експлуатації технологічних трубопроводів, затверджених наказом Міністерства енергетик та вугільної промисловості України від 24.10.2014 № 755, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 12.11.2014 за№ 1438/26215, пункту 1.3.1 глави 1.3. розділу І НПАОП 40.1-1.21-98 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Держнаглядохоронпраці України від 09.01.98 № 4, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 10.02.1998 за № 93/2533.

Перевіркою встановлено й інші порушення, які однак не віднесено до таких, що несуть ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності та загрозу життю працівників підприємства.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною четвертою статті 5 КАС України визначено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Як встановлено статтею 38 Закону України від 14 жовтня 1992 року №2694-XII Про охорону праці (далі Закон №2694-XII), державний нагляд за додержанням законів та інших нормативно-правових актів про охорону праці здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 (далі - Положення), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Першого віце-прем`єр-міністра України - Міністра економіки, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право звертатися у передбачених законом випадках до суду (підпункт 12 пункту 6 Положення).

Відповідно до пункту 7 вказаного Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Наказом Державної служби України з питань праці від 03 серпня 2018 року №84 затверджено Положення про Управління Держпраці у Житомирській області (далі - Управління Держпраці), згідно з пунктом 1 якого Управління Держпраці є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується. Повноваження Управління Держпраці поширюються на територію Житомирської області.

Згідно з підпунктом 20 пункту 4 Положення про Управління Держпраці відповідно до покладених на нього завдань, серед іншого здійснює державний нагляд (контроль) у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки та потенційно небезпечними об`єктами, з питань проведення ідентифікації та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки.

Як визначено статтею 1 Закону України від 05 квітня 2007 року №877-V Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до абзацу першого частини шостої статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

У розумінні частини восьмої статті 7 Закону №877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються (частина одинадцята статті 7 Закону №877-V).

Статтею 39 Закону №2694-XII передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право: видавати в установленому порядку роботодавцям, керівникам та іншим посадовим особам юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, міністерствам та іншим центральним органам виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевим державним адміністраціям та органам місцевого самоврядування обов`язкові для виконання приписи (розпорядження) про усунення порушень і недоліків в галузі охорони праці, охорони надр, безпечної експлуатації об`єктів підвищеної небезпеки; забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Як обумовлено частиною п`ятою статті 4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Статтею 4 Закону №2694-XII визначено, що державна політика в галузі охорони праці базується, у тому числі на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.

Державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності (стаття 3 Закону №877-V).

З огляду на викладене суд дійшов висновку, що позивач наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері охорони праці, у тому числі на вжиття до суб`єктів господарювання певних заходів реагування (зокрема, складання приписів, протоколів, розпоряджень про усунення виявлених порушень вимог охорони праці), а також на звернення до суду у разі невиконання суб`єктом господарювання в повному обсязі та у встановлений строк вимоги посадової особи органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень вимог законодавства, якщо при цьому наявні підстави для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Таким чином, повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можливе лише за рішенням суду. При цьому передумовою прийняття такого рішення є встановлення факту (фактів) виконання робіт (надання послуг) суб`єктами господарювання та порушень вимог законодавства під час їх виконання, які створюють загрозу життю працюючих. Виявлені факти порушень вимог законодавства фіксуються актами перевірки (заходу державного нагляду (контролю)).

Надаючи оцінку доводам сторін, суд зазначає, що відповідно до абзацу першого частини шостої статті 7 Закону №877-V детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства повинен містити складений посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка проводила плановий або позаплановий захід, акт перевірки.

З матеріалів справи вбачається, що актом позапланової перевірки АЗС ТзОВ Вест Петрол Маркет (розташована за адресою: Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Бобринецький шлях, буд. 105а) щодо дотримання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни від 16.06.2021 були встановлені порушення, які, на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для звернення до адміністративного суду з цим позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: використання, зберігання, застосування вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, горючих рідин, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас; злив, очистка, нейтралізація резервуарів, тари та інших ємностей з-під нафтопродуктів, кислот, лугів та інших небезпечних речовин, в тому числі радіоактивних, та експлуатацію усталювання, пов`язане з використанням, застосуванням, вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, маса яких дорівнює або перевищує нормативи порогових мас, до усунення зазначених в позовній заяві порушень.

Аналізуючи зазначені в акті перевірки порушення, які стали підставою для звернення позивача з даним позовом, суд зазначає наступне.

Так, статтею 1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» визначено, що документ дозвільного характеру - дозвіл, висновок, рішення, погодження, свідоцтво, інший документ в електронному вигляді (запис про наявність дозволу, висновку, рішення, погодження, свідоцтва, іншого документа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань), який дозвільний орган зобов`язаний видати суб`єкту господарювання у разі надання йому права на провадження певних дій щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності та/або без наявності якого суб`єкт господарювання не може проваджувати певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності;

Згідно з статтею 21 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Порядок видачі дозволів встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМ України № 1107 від 26.10.2011 затверджено «Порядок

видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки» ( далі Порядок №1107).

Пунктом 1 даного Порядку визначено, що він визначає процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1107 дозвіл за формою згідно з додатком 1 видається роботодавцеві - на виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А додатка 2, або на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77.

Переліки робіт згідно Додатку 2 Постанови № 1107, а також машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки згідно постанови № 77, на які необхідно отримати дозвіл є вичерпними.

Як встановлено пунктами 1, 17 Групи А додатку 2 Порядку № 1107 виробництво (виготовлення), використання, переробка, зберігання, транспортування, застосування, утилізація та знешкодження вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, горючих рідин, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас, що визначені постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2002 р. № 956 Про ідентифікацію та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки (далі Постанова №956).

Злив, очистка, нейтралізація резервуарів, тари та інших ємностей з-під нафтопродуктів, кислот, лугів та інших небезпечних речовин, в тому числі радіоактивних.

Щодо відсутності відповідних дозволів, визначених даними пунктами у відповідача, то суд зазначає наступне.

Пунктом 1 Порядку №1107 чітко визначено, за яких умов повинно бути отримано відповідний дозвіл на проведення робіт, ним визначених.

Тобто, пункт 1 Групи А додатку 2 Постанови № 1107 застосовується при роботах, зокрема, з горючими рідинами лише у випадку, якщо їх маса дорівнює або перевищує значення нормативних порогових мас.

Згідно з підпунктом 2 пункту 1 Постанови № 956 для ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки до небезпечних речовин за їх властивостями відносяться горючі рідини - рідини, які можуть самозайматися, а також займатися за наявності джерела горіння і самостійно горіти після його видалення. Горючі рідини з температурою спалаху, що дорівнює або менша 61 град. С у закритому тиглі або менша 66 град. С у відкритому тиглі, належать до легкозаймистих. Особливо небезпечними є легкозаймисті рідини, температура спалаху яких не перевищує 2В град. С (згідно з ГОСТ 12.1.044-89).

Пунктом 6 Постанови № 956 визначено, що під час проведення ідентифікації для кожного потенційно небезпечного об`єкта розраховується сумарна маса кожної небезпечної речовини із зазначених у нормативах порогових мас індивідуальних небезпечних речовин або кожної небезпечної речовини, яка за своїми властивостями може бути віднесена до будь-якої категорії або до декількох категорій небезпечних речовин згідно із зазначеними нормативами.

Відповідно до додатку 2 Постанови № 956 норматив порогових мас горючих рідин становить: для 1 класу - 50 000 тонн, для 2 класу 5 000 тонн.

В акті перевірки відсутні дані про те, що при експлуатації АЗС відповідача, ці порогові маси були перевищені, і що йому необхідно отримувати відповідний дозвіл. Також в матеріалах справи відсутні розрахунки, які підтверджують, що сумарна маса горючих речових перевищує показники визначені Постановою №956.

Суд звертає увагу на ту обставину, що відповідно до п. п. 2, 3 Повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки - АЗС 25-03 бензини, дизпаливо та зріджений вуглеводний газ (ЗВГ) належать до горючих рідин. Сумарна маса горючих рідин на даному об`єкті становить 80,1 тонн, яка не перевищує показників визначених нормативними актами та викдючає необхідність отримання відповідного дозволу.

Що стосується відсутності дозволу на експлуатацію устатковання, пов`язане з використанням, застосуванням вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, маса яких дорівнює або перевищує нормативи порогових мас (пункт 1 групи А переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2021 №77), то суд зазначає, що порядок та умови його отримання є аналогічними як і для отримання дозволу щодо горючих речовин.

Враховуючи вищевказані обґрунтування та те, що сумарна маса небезпечних горючих речовин на АЗС 25-03 є меншою встановлених нормативів порогових мас, то необхідності в отриманні даного дозволу в товариства немає.

Крім того, суд звертає увагу про наявність у товариства відповідних дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки при роздрібній торгівлі паливом на АЗС 25-01 та на експлуатацію устаткування підвищеної небезпеки.

Щодо відсутності дозволу на злив, очистку, нейтралізації резервуарів, тари та інших ємкостей з під нафтопродуктів, визначених пунктом 17 Додатку 2 Порядку № 1107, то суд зазначає, що воно товариством на момент розгляду справи повністю усунуто.

Зокрема, ТзОВ «Вест Петрол Маркет» 16.11.2021 отримано дозвіл № 266.21.07, виданий Управлінням Держпраці у Волинській області на проведення вказаних робіт на всій території України. Термін дії дозволу до 2026 року.

Ідентифікація об`єктів підвищеної небезпеки - порядок визначення об`єктів підвищеної небезпеки серед потенційно небезпечних об`єктів (стаття 1 Закону №2245-III).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 №956 затверджено Порядок ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки та Порядок декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки.

Відповідно до пунктів 3, 18 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого є хоча б один потенційно небезпечний об`єкт чи який має намір розпочати будівництво такого об`єкта, організовує проведення його ідентифікації. Суб`єкт господарювання складає повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1 (додаток 1) і надсилає його у двотижневий термін відповідним територіальним органам Держпраці, ДСНС, Держекоінспекції, державної санітарно-епідеміологічної служби, Держархбудінспекції, а також відповідній місцевій держадміністрації або виконавчому органу місцевої ради (далі - уповноважені органи). Місцеві держадміністрації або виконавчі органи місцевих рад публікують відомості про об`єкти підвищеної небезпеки за формою згідно з додатком 4 в друкованих засобах масової інформації регіональної сфери розповсюдження протягом 30 днів після отримання повідомлення.

Також пунктами 22 - 25 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки передбачено, що уповноважені органи ведуть облік об`єктів підвищеної небезпеки на підставі повідомлень про результати ідентифікації. Державний реєстр об`єктів підвищеної небезпеки веде Держпраці. Включення об`єкта підвищеної небезпеки до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки здійснюється протягом 30 робочих днів після подання суб`єктом господарювання до територіального органу Держпраці повідомлення про результати ідентифікації. Територіальний орган Держпраці не пізніше ніж через десять робочих днів після реєстрації об`єкта підвищеної небезпеки письмово повідомляє суб`єктові господарювання про включення такого об`єкта до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки. Суб`єкт господарювання письмово повідомляє про включення об`єкта підвищеної небезпеки до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки іншим уповноваженим органам. У разі коли за результатами ідентифікації об`єкти не віднесено до об`єктів підвищеної небезпеки, територіальний орган Держпраці надсилає суб`єктові господарювання інформацію про результати ідентифікації.

Частинами першою, п`ятою статті 10 Закону №2245-III передбачено обов`язок суб`єкта господарської діяльності підготувати і подати до місцевих органів виконавчої влади декларацію безпеки об`єкта підвищеної небезпеки. Вимоги частини першої цієї статті поширюються на підприємства, установи, організації, які планують експлуатувати хоча б один об`єкт підвищеної небезпеки.

За визначенням, наведеним у статті 1 названого Закону, декларація безпеки - документ, який визначає комплекс заходів, що вживаються суб`єктом господарської діяльності з метою запобігання аваріям, а також забезпечення готовності до локалізації, ліквідації аварій та їх наслідків.

Згідно з пунктами 3, 4, 8, 14, 15 Порядку декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого є хоча б один об`єкт підвищеної небезпеки, організовує розроблення і складання декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки (далі - декларація безпеки) відповідно до вимог цього Порядку. Декларація безпеки складається за формою згідно з додатком 1 на основі дослідження суб`єктом господарювання ступеня небезпеки та оцінки рівня ризику виникнення аварій (далі - рівня ризику), що пов`язані з експлуатацією цих об`єктів. Для об`єктів підвищеної небезпеки, що експлуатуються, декларація безпеки складається як самостійний документ, а для об`єктів підвищеної небезпеки, що будуються (реконструюються, ліквідуються), - як складова частина відповідної проектної документації. Декларація безпеки разом з позитивним висновком експертизи подається відповідним територіальним органам Держпраці, ДСНС, Держекоінспекції, державної санітарно-епідеміологічної служби, Держархбудінспекції, а також відповідній місцевій держадміністрації або виконавчому органу місцевої ради. Уповноважені органи ведуть облік декларацій безпеки об`єктів підвищеної небезпеки. Включення декларації безпеки до Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки здійснюється протягом 30 робочих днів після її подання суб`єктом господарювання до територіального органу Держпраці.

Аналіз наведених положень дозволяє стверджувати, що обов`язок з ідентифікації об`єкта підвищеної небезпеки покладається на власника такого об`єкта або його користувача.

В матеріалах справи міститься копія листа-повідомленням адресованого ТзОВ «Вест Петрол Маркет» про реєстрацію декларацій від 12.03.2020 № 15-20-07/1198-20 відповідно до якого Управління Держпраці у Кіровоградській області повідомило товариство про те, що декларація безпеки АЗС 25-03 зареєстрована у Державному реєстрі об`єктів підвищеної небезпеки за номером 35.42663493.03.2 Д від 12.03.2020.

Більше того, суд звертає увагу на те, що товариством проведено ідентифікацію АЗС 25-03, що підтверджується повідомленням Управління Держпраці у Кіровоградській області від 12.04.2019 № 9 01-20-07/2086-19.

Відповідно до пункту 27 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки виключення об`єкта підвищеної небезпеки з Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки здійснюється за рішенням територіального органу Держпраці на підставі звернення та усіх необхідних документів, які подаються суб`єктом господарювання до територіальних органів Держпраці, у разі: проведення змін, що призвели до зменшення на об`єкті підвищеної небезпеки сумарної маси небезпечних речовин порівняно з найменшим нормативом порогової маси відповідно до нормативів порогових мас або розрахованої відповідно до пунктів 12 і 16 цього Порядку; ліквідації або виведення з експлуатації (списання з балансу) об`єкта підвищеної небезпеки. Про прийняте рішення територіальний орган Держпраці повідомляє суб`єкта господарювання письмово протягом 30 днів після одержання відповідного звернення. У разі відмови щодо виключення об`єкта підвищеної небезпеки з Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки суб`єкту господарювання надається обґрунтована відповідь.

Крім того, відповідно до пункту 19 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого є об`єкти підвищеної небезпеки, проводить у шестимісячний строк їх повторну ідентифікацію у разі: зміни умов виробництва, номенклатури небезпечних речовин або їх кількості; внесення змін до законодавства у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки; будівництва в прилеглих районах нових об`єктів, якщо це впливає на зміст відомостей, наведених у повідомленні про результати ідентифікації; зміни власника об`єкта.

Згідно з пунктами 12, 13 Порядку декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки декларація безпеки переглядається суб`єктом господарювання один раз на п`ять років. Декларація безпеки переглядається, уточнюється або розробляється в інші терміни у разі: зміни умов діяльності об`єкта підвищеної небезпеки, що призводять до підвищення або зниження ступеня небезпеки та рівня ризику, незалежно від їх причин; зміни та/або набрання чинності нормативно-правовими актами, що впливають на зміст відомостей, поданих у декларації безпеки; будівництва в районах нових підприємств (об`єктів), якщо це впливає на зміст відомостей, поданих у декларації безпеки; обґрунтованої вимоги уповноваженого органу або громадськості. Оригінал декларації безпеки та висновку експертизи, а також копії документів, що підтверджують передачу зазначених документів уповноваженим органам, зберігаються у суб`єкта господарювання, у власності або користуванні якого є об`єкт підвищеної небезпеки, протягом 25 років. У разі припинення юридичної особи (смерті фізичної особи) - суб`єкта господарювання декларація безпеки та висновок експертизи підлягають передачі правонаступникові (спадкоємцеві), а у разі його відсутності - до державного архіву. У разі відчуження об`єкта підвищеної небезпеки зазначені документи передаються його новому власнику.

Абзацом 6 пункту 21 Порядку № 1107 виначено, що у разі зміни відомостей або виявлення суб`єктом господарювання помилки в поданій декларації суб`єкт господарювання в порядку, встановленому цим пунктом для подання декларації, подає оновлену декларацію протягом семи робочих днів з дня настання таких змін або з дня подання декларації в разі виявлення помилки.

Отже, ідентифікація об`єкта підвищеної небезпеки - АЗС 25-03 в м. Кропивницькому проведено відповідачем. Поряд з тим, позивач не надав доказів, що об`єкт підвищеної небезпеки, яким є АЗС 25-03 за місцем знаходження якого проводилася перевірка, на момент її проведення був виключений з Державного реєстру об`єктів підвищеної небезпеки та необхідності подання оновленої декларації з підстав визначених п.21 Порядку №1107.

З приводу зазначених в акті перевірки порушень щодо непроходження навчання та інструктажу та перевірки знань з охорони праці посадових осіб АЗС, то суд зазначає наступне.

Статтею 18 Закону України «Про охорону праці» визначено, що працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії. Посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією безпечного ведення робіт, під час прийняття на роботу і періодично, один раз на три роки, проходять навчання, а також перевірку знань з питань охорони праці за участю профспілок.

Згідно п.п, 3.8, 3.13, 3.14 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05), затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці 26.01.2005 № 15 (далі - наказ № 15), перевірка знань працівників з питань охорони праці проводиться за нормативно-правовими актами з охорони праці, додержання яких входить до їхніх функціональних обов`язків. Результат перевірки знань з питань охорони праці оформлюється протоколом засідання комісії з перевірки знань з питань охорони праці. Особам, які під час перевірки знань з охорони праці виявили задовільні результати, видається посвідчення про перевірку знань з питань охорони праці. Питання щодо необхідності видачі посвідчень про перевірку знань з питань охорони праці на підприємстві або необхідності працівникам мати їх при собі під час виконання трудових обов`язків вирішується роботодавцем.

Наказом № 15 визначено, що посадові особи та інші працівники, безпосередньо зайняті на роботах, зазначених у Переліку робіт з підвищеною небезпекою, затвердженому наказом Держнаглядохоронпраці України від 26.01.2005 № 15 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України від 15.02.2005 № 232/10512, та Переліку робіт, де є потреба у професійному доборі, проходять спеціальне навчання і перевірку знань відповідних нормативно-правових актів з охорони праці. Спеціальне навчання з питань охорони праці може проводитись як безпосередньо на підприємстві, так і навчальним центром, (п.п 4.1., 4.2. Наказу № 15).

В акті перевірки відсутній перелік працівників АЗС, які були допущені до роботи із порушенням вимог чинного законодавства.

Як вбачається із долучених до справи копій наказу № 5576-К від 01.04.2019 ОСОБА_1 прийнята на посаду начальника АЗС 25-03, згідно з наказом № 16793-К від 31.12.2020 - переведена на посаду менеджера АЗС 25-03.

На виконання вимог п.п. 6.3., 6.10. наказу № 15 проведено інструктаж з охорони праці ОСОБА_1 та працівників АЗС 25-03, що підтверджується Журналами реєстрації вступного інструктажу з питань охорони праці.

Менеджеру (начальнику) та працівникам АЗС 25-03 (операторам та помічникам операторів) за наслідками проведення навчання з вивчення нормативно-правових актів з охорони праці, інструкцій з охорони праці, виробничих інструкцій з безпечних методів і прийомів виконання робіт на АЗС та АГЗП тощо було видано посвідчення № 100-107.

Як вбачається із протоколу № 10-ОП від 22.04.2021 засідання комісії по перевірці знань з питань охорони праці здійснено перевірку знань працівників АЗС 25-03 з питань охорони праці, що відповідає вимогам наказу № 15 та Закону України «Про охорону праці».

Крім того, менеджер АЗС 25-01 ОСОБА_1 пройшла перевірку знань з питань охорони праці, що підтверджується протоколом № 284 ДП «Кіровоградський експертно-технічний центр Держпраці» від 24.09.2021, про що їй видано відповідне посвідчення № НОМЕР_1 .

При вирішенні даної справи суд також враховує наступне.

Суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність відповідних порушень, так й інші докази, надані відповідачем, які, в свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень. Отже, у разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду (контролю) стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду (контролю), що складений за результатами контрольного заходу є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду (контролю) свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду (контролю) своїм рішенням.

За таких обставин, належним доказом усунення порушення є не лише акт позапланового заходу державного нагляду, який би зафіксував відсутність порушень, а й інші докази подані на їх спростування, оскільки такий доказ (акт перевірки) є одним із доказів, який може підтверджувати обставину усунення підприємством виявлених порушень.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 04.04.2020 у справі №826/13895/16, від 16.09.2020 у справі №816/4755/15.

Крім цього, при вирішенні даної справи, суд також враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11.09.2019 в справі № 807/1410/17, що захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Також Верховним Судом вказано, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Отже, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про застосування заходів реагування з огляду на те, встановлені актом перевірки № КР6125/07.2 від 16.06.2021 порушення, які стали підставою для звернення позивача з позовом до суду, є відсутніми, оскільки на час розгляду справи відповідачем надані докази їх усунення, наявність частини із зафіксованих даним актом перевірки порушень позивач не довів, а ті порушення, які залишились не усунутими підприємством, не створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

На думку суду, застосування у даному випадку заходу реагування у вигляді зобов`язати відповідача на виробничому об`єкті АЗС 25-03 за адресою: вулю Бобринецький шлях, 105а, м. Кропивницький повністю зупинити виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: використання, зберігання, застосування вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, горючих рідин, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас; злив, очистка, нейтралізація резервуарів, тари та інших ємностей з-під нафтопродуктів, кислот, лугів та інших небезпечних речовин, в тому числі радіоактивних, та експлуатацію устаткування, пов`язане з використанням, застосуванням, вибухопожежонебезпечних і небезпечних речовин 1 і 2 класу небезпеки, маса яких дорівнює або перевищує значення нормативів порогових мас, до усунення порушень як крайнього заходу буде мати наслідком порушення принципу пропорційності (співмірності), призведе до порушення справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Отже, на думку суду, Управління Держпраці у Кіровоградській області як суб`єкт владних повноважень не надало суду достатніх та беззаперечних доказів того, що виявлені під час перевірки порушення на АЗС ТзОВ Вест Петрол Маркет за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Бобринецький шлях, буд. 105а., є такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, при цьому не доведено допущення зазначених відповідачем порушень, а відповідачем в свою чергу надано докази на спростування виявлених порушень та докази декларування безпеки цього об`єкта підвищеної небезпеки його власником.

Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись статтями 241, 242, 243, 245, 246, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Управління Держпраці у Кіровоградській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Вест Петрол Маркет про застосування заходів реагування відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя Р.С. Денисюк