Справа № 160/13261/21
Суддя: Сліпець Надія Євгенівна
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСліпець Н.Є.
за участі секретаря судового засіданняЛогвиненко В.М.
представника відповідача представника третьої особи 2 Олійник А.А. Кузьменко В.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Державного реєстратора Новопокровської територіальної громади Дніпропетровської області ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Дніпропетровська регіональна філія державного підприємства «Національні інформаційні системи України», Товариство з обмеженою відповідальністю «Цукорпром», про визнання протиправним та скасування наказу, -
05.08.2021 року Державний реєстратор Новопокровської територіальної громади Дніпропетровської області Гергель Сергій Володимирович звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро), в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 13.07.2021 року №753/7 «Про часткове задоволення скарги» щодо тимчасового блокування доступу державному реєстратору Виконавчого комітету Новопокровської селищної ради Дніпропетровської області ОСОБА_1 строком на 3 місяці до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.08.2021 року позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
08.09.2021 року позивач повідомив суд про виконання вимог ухвали суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.09.2021 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 18.10.2021 року, відповідно до ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Також, даною ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Дніпропетровську регіональну філію державного підприємства «Національні інформаційні системи України».
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.10.2021 року задоволено заяву представника Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро) та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 02.11.2021 року о 10:00 год.
Також, даною ухвалою залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦУКРОПРОМ».
Усною ухвалою суду від 02.11.2021 року у зв`язку з неявкою позивача та представників третіх осіб у підготовче засідання, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи, розгляд справи відкладено на 23.11.2021 року о 10:00 год.
Усною ухвалою суду від 23.11.2021 року у зв`язку з неявкою позивача у підготовче засідання, належним чином повідомленого про день, час та місце розгляду справи, розгляд справи відкладено на 14.12.2021 року о 09:30 год.
Отже, у підготовчі засідання 02.11.2021 року, 23.11.2021 року та 14.12.2021 року позивач не з`явився про дату, час і місце судового розгляду повідомлявся належним чином, що підтверджується поштовими повідомленнями наявними у матеріалах справи.
01.11.2021 року на адресу суду надійшло клопотання представника третьої особи Дніпропетровської регіональної філії державного підприємства «Національні інформаційні системи України» про розгляд справи без його участі за наявними у справі матеріалами.
Представник відповідача та представник третьої особи - 2 у судовому засіданні проти залишення позову без розгляду не заперечували.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представника відповідача, представника третьої особи - 2, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду через неявку позивача в судові засідання.
За змістом ч. 1 ст. 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Згідно до ч. 2 ст. 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.
Відповідно до ч. 1, 3, 5 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Як вже було зазначено та вбачається з матеріалів справи позивач у судові засідання не прибув, про причини не прибуття суд не повідомив.
При цьому, встановлені обставини та наявні в матеріалах справи письмові докази свідчать про те, що позивача повідомлено про дату, час і місце судових засідань належним чином у відповідності до положень статті 124 КАС України, оскільки судові повістки направлялись на адресу, вказану позивачем у позовній заяві, та були вручені позивачу за вказаною адресою, що підтверджується поштовими повідомленнями наявними в матеріалах справи.
Вищезазначене розцінено судом, як зловживання процесуальними правами, оскільки у ч. 5 ст. 44 Кодексу адміністративного судочинства України, регламентовано обов`язки учасників справи, зокрема, серед іншого, учасники справи зобов`язані: сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, проте позивач даного процесуального обов`язку не виконав.
Крім того, як вбачається з матеріалів справи позивач будь-яких заяв та/або клопотань, у тому числі з повідомленням про причини неявки до суду не надавав, із заявою про розгляд справи за його відсутності не звертався.
Суд зазначає, що будучи ініціатором судового розгляду позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані, при цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляд адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.
Позивач був належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, проте до суду втретє не прибув.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що таким чином позивач недобросовісно користується своїми процесуальними правами, що позбавляє суд можливості вирішити спір по суті заявлених вимог.
Положеннями ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 №3477-IV, рішення Європейського суду з прав людини підлягають застосуванню судами як джерела права.
Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень п.1 ст.6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку. При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.
У своєму рішенні у справі Калашников проти Росії Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі Пономарьова проти України зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв розумності строку є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (Європейського суду з прав людини Чірікоста і Віола проти Італії).

У відповідності до вимог п. 4 ч.1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив суд про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи без його участі.

На підставі вищенаведеного, з урахуванням того, що третя неявка позивача перешкоджає розгляду справи та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку, що сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, - залишення позову без розгляду.

Вищезазначене узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові від 27.05.2020 року у справі №9901/11/19 (провадження №11-122заі20).

Керуючись ст. ст. 240, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Державного реєстратора Новопокровської територіальної громади Дніпропетровської області ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Дніпро), треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, Дніпропетровська регіональна філія державного підприємства «Національні інформаційні системи України», Товариство з обмеженою відповідальністю «Цукорпром», про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без розгляду.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 4 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 20 грудня 2021 року.

Суддя Н.Є. Сліпець