Справа № 200/11934/21
Суддя: Крилова М.М.
Дата ухвалення: 2021-12-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 грудня 2021 р. Справа№200/11934/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Крилової М.М., розглянувши у судовому засіданні в порядку письмового провадження справу за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку від 02.09.2021 року,-

В С Т А Н О В И В:

15 вересня 2021 року до Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби про:

- визнання протиправним висновок від 02.09.2021 року;

- скасування висновок від 02.09.2021 року.

В обґрунтування позову зазначено, що за результатом моніторингу відповідача було оприлюднено висновок моніторингу процедури закупівлі UA-2021-04-30-0011147 від 02.09.2017 року яким встановлено недотримання вимог ч.6 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» переможцем АТ «Івано-Франківський локомотивний завод» по Лотах 1-4 у визначений термін не надано замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстав визначених п. 2,3 иа 8 ч. 1 ст. 17 цього Закону та зобов`язано здійснити заходи, щодо усунення порушень вимог ч. 7 ст. 33 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме вжити заходи, щодо розірвання укладених за результатами тендеру договорів № НРП-21371/НЮ-В від 09.08.2021 року (Лот 1), № НРП-21372/НЮ-В від 09.08.2021 року (Лот 2), №НРП-21213/НЮ-В від 18.06.2021 року (Лот 3) та № ГРП-21112/НЮ-В від 18.06.2021 року (Лот 4). Просить визнати протиправним та скасувати висновок від 02.09.2021 року, оскільки в електронній системі закупівель «Prozorro» АТ «Івано-Франківським локомотивним заводом» 17.05.2021 року було оприлюднено документи, що підтверджують відсутність підстав визначених п.2,3 та 8 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі».

19 жовтня 2021 року, засобами електронного зв`язку, до суду надійшов відзив на позовну заяву, зі змісту якого відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог. В обгрунтування своєї позиції зазначив що Західним офісом на виконання доручення Державної аудиторської служби від 07.06.2021 року №003100-18/7042-2021 прийнято рішення про початок моніторингу процедури закупівлі за ID: UA-2021-04-30-001147, про що виданий наказ від 26.08.2021 року № 521. На підставі проведення моніторингу процедури закупівлі складено Висновок від 02.09.2021 року. Також зазначає, що оприлюднення АТ «Івано-Франківський локомотиворемонтний завод» документів як учасником процедури закупівлі, не звільняє від обов`язку оприлюднення відповідних документів як переможцем процедури закупівлі. Крім того, замовником не забезпечено оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та очікуваної вартості предмета закупівлі та очікуваної вартості предмета закупівлі, чим порушено вимогу п. 4-1 Постанови КМУ №710.

02 листопада 2021 року на адресу суду надійшла відповідь на відзив, зі змісту якого позивач не погоджується з зпереченнями, викладеним у відзиві, вважає їх безпідставними та необґрунтованими та навів доводи, аналогічні тим, що були викладені у позові.

06 грудня 2021 року від представника позивача надійшли додаткові пояснення, в яких вказано, що у Західного офісу Держаудитслужби відсутні повноваження проведення моніторингу процедур закупівель замовника регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця, оскільки такі повноваження на території Донецької області здійснює Східний офіс Держаудитслужби.

09 грудня 2021 року від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких вказано, що Державною аудиторською службою України надано міжрегіональним органам доручення №003100-18/7042-2021 від 07.06.2021 року щодо проведення моніторингу ряду процедур закупівель з урахуванням даних автоматичних індикаторів ризиків. Відповідачем, відповідно до отриманого доручення прийнято рішення про початок моніторингу закупівлі. Щодо посилань позивача про відсутність повноважень проведення моніторингу закупівель на території Донецької області вказав, що п. 1 Положення про Офіс визначено, що на території інших адміністративно-територіальних одиниць Західний офіс та управління здійснюють реалізацію державного фінансового контролю за дорученням Голови Держаудитслужби та його заступників. Отже прийняття рішення про проведення моніторингу закупівлі не виходило за межі повноважень та компетенції відповідача, а отже висновок за результатами такого моніторингу є законним.

Ухвалою суду від 27 вересня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 11 жовтня 2021 року о 15 год. 30 хв.

Ухвалою суду від 11 жовтня 2021 року відкладено підготовче засідання до 03 листопада 2021 року о 14 год. 00 хв.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Крилової М.М. (лікарняний) справу відкладено до 09 листопада 2021 року об 14 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 09 листопада 2021 року відкладено підготовче засідання по справі за позовом Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку від 02.09.2021 року до 14 год. 30 хв. 23 листопада 2021 року.

Ухвалою суду від 23 листопада 2021 року продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі №200/11934/21-а на тридцять днів, відкладено підготовче засідання до 14 год. 00 хв. 30 листопада 2021 року.

Ухвалою суду від 30 листопада 2021 року відкладено підготовче засідання до 02.09.2021 року до 12 год. 30 хв. 16 грудня 2021 року.

Ухвалою суду від 16 грудня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23 грудня 2021 року о 11 год. 00 хв.

У судове засідання сторони явку своїх представників не забезпечили, докази належного повідомлення про дату, час та місце наявні в матеріалах справи.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

Судом встановлено, що на підставі доручення Державної аудиторської служби України від 07.06.2021 року № 003100-18/7042-2021 Західним офісом Держаудитслужби прийнято рішення про проведення про початок моніторингу процедури закупівлі за ID: UA-2021-04-30-001147-а, проведеної Регіональною філією «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця»

Підставою для здійснення моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель з інформації ,оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Після цього, відповідачем складено Висновок від 02 вересня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі від UA-2021-04-30-001147-а за результатами якого встановлено порушення пункту 4-1 Постанови КМУ № 710, включення до тендерної документації переліку формальних помилок, що не відповідають переліку зазначеному в Наказі Мінекономрозвитку № 710, та укладення договорів з переможцем тендеру по Лотах 1-4 з порушенням вимог частини 7 статті 33 Закону.

За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, правильності заповнення форм документів, що оприлюднюються відповідно до Закону, своєчасності укладення договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця порушень не встановлено.

Також, як вбачається з пункту 3 Висновку, з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засаді здійснення державного фінансового контролю в Україні», Західний офісу Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень вимог ч. 7 ст. 33 Закону у встановленому законодавством порядку, а саме вжити заходи щодо розірвання укладених за результатами тендеру договорів з дотримання норм ГКУ та ЦКУ шляхом письмового звернення до АТ «Івано-Франківський локомотиворемонтний завод» щодо розірвання договорів №НРП-21371/НЮ-В від 09.08.2021 року (Лот 2), № НРП-21372/НЮ- від 09.08.2021 року (Лот 2), №НРП-21213/НЮ-В від 18.06.2021 року (Лот 3), №НРП-21112/НЮ-В від 18.06.2021 року (Лот 4). Крім того, вжити заходи, щодо недопущення в подальшому (зокрема, шляхом проведення роз`яснювально роботи, економічних навчань ,тощо) порушень вимог Постанови КМУ №710 при розміщені та оприлюдненні інформації про закупівлю та Наказу Мінекономрозвитку №710 про складання тендерної документації та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Не погодившись з оскарженим Висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939).

Відповідно до ст.2 Закону № 2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

У той же час, згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 року, Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до п. 7 Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

У той же час, відповідно до ст. 5 Закону № 2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (далі Закон № 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закону № 922,) а саме: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За наявності однієї або декількох таких підстав, як визначено ч. 2 ст. 7-1 Закону № 922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до ч. 3 ст. 7-1 Закону № 922 таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Відповідно до ч. 4 ст. 7-1 Закону № 922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 7-1 Закону № 922 моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Відповідно до ч. 6-7 ст. 7-1 Закону № 922 за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Суд звертає увагу, що в оскаржуваному висновку Держаудитслужба зазначила, що:

-замовником не забезпечено оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик пердмета закупівлі, чим порушено вимогу п. 4-1 ПОстанови КМУ № 710;

- АТ «Івано-Франківським локомотиворемонтним заводом» недотримано вимог ч. 6 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» по Лотах 1-4, а саме не надано Замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених п. 2,3 та 8 ч. 1 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі»;

- ТД Замовника не відповідає вимогам Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 № 710 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 № 715/34998 (далі - Наказ № 710), чим порушено вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону;

Поряд з цим, суд звертає увагу, що п. 3 оскаржуваного висновку Держаудитслужба зобов`язала позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень зокрема в межах законодавства вжити заходів, передбачених нормою частини 1 статті 32 Закону та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення (а.с.38-39).

Відповідно до ч. 3 ст. 17 Закону № 922 учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Відповідно до ч. 6 ст. 17 Закону № 922 переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 у тендерній документаціх зазначаються такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Як вбачається з тендерної документації щодо проведення процедури відкритих торгів на закупівлю послуг ДК- 021-2015-0220000-3 послуги з ремонту, технічного обслуговування залізничного транспорту і пов`язаного обладнання та супутні послуги / Ремонт лінійного обладнання дизель-поїздів, пунктом 5.5 розділі ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» визначено, що Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель (у вигляді передбаченому згідно з п. 1.3. цієї документації), що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону відповідно до вимог Додатку З до цієї тендерної документації, а саме:

довідка, видана Департаментом інформатизації МВС України (територіальним органом з надання сервісних послуг МВС України), та щодо (не)притягнення до кримінальної відповідальності, відсутність (наявність) судимості або обмежень, передбачених кримінальним процесуальним законодавством України, що містить інформацію станом на дату, не раніше дня оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю в електронній системі закупівель. Зазначена довідка надається щодо осіб (особи), визначених згідно з п. 5, 6, частини 1 ст. 17 Закону;

довідка, складена учасником у довільній формі, що підтверджує відсутність підстави, передбаченої п. 12 частини 1 ст.17 Закону;

довідка, складена учасником у довільній формі, що підтверджує відсутність підстави, передбаченої абзацом 1 ч. 2 ст. 17 Закону, або інформація у довільній формі, що підтверджує вжиття заходів для доведення надійності учасника, згідно з абзацу 2 ч. 2 ст. 17 Закону (а.с.55-56).

Тобто, як вбачається з умов тендерної документації, позивачем, як замовником, визначено спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, чим виконано вимоги ч. 3 ст. 17 Закону № 922 та п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону № 922,

Крім того, як встановлено судом, переможцем АТ «Івано-Франківський локомотиворемонтний завод» в електронній системі «Prozorro» 17.05.2021 року було оприлюднено документи, що підтверджують відсутність підстав визначених п.2,3 та 8 ч. 1 ст. 17 Закону № 922.

Також, розділом ІV «Оцінка тендерної пропозиції», зокрема п.п. 2.1 п. 2 «Опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій» визначено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. До формальних (несуттєвих) помилок зокрема відносяться: орфографічні помилки та технічні описки в словах та словосполученнях, що зазначені в документах, які надані учасником; зазначення назви документу, необхідність у наданні якого передбачена цією документацією, у спосіб що відрізняється від вказаного в цій документації, та який підготований безпосередньо учасником, у разі якщо такий документ за своїм змістом відповідає вимогам цієї документації, відсутність визначеної замовником інформації (її окремих фрагментів) у змісті певного документу, подання якого вимагається згідно з тендерної документації, та за умови наявності такої інформації в повному об`ємі у змісті іншого документу, наданого у складі тендерної пропозиції, накладення КЕП не у відповідності до вимог тендерної документації, але в порядку, що дозволяє електронна площадка з якої подавався пропозиція учасника (відсутність КЕП не вважається формальною помилкою), зміна розширення сканованого(их) файлу(ів) РDF(PortableDocumentFormat) в результаті накладання КЕП, тощо. Рішення про віднесення допущеної учасником помилки до формальної (несуттєвої) ухвалюють колегіально на засіданні тендерного комітету. При цьому Замовник гарантує дотримання всіх принципів, визначених статтею 5 Закону.

В свою чергу, відповідно до п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710 затверджено Перелік формальних помилок, який, зокрема передбачає вичерпний перелік формальних помилок, деталізує та більш широко його пояснює.

Проте, як вбачається з умов тендерної документації, позивачем визначено опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

В свою чергу, здійснення відповідачем висновку про те, що ТД Замовника не відповідає вимогам Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710 суд вважає проявом надмірного формалізму з боку відповідача, оскільки визначені у п.п. 2.1 п. 2 розділу ІV формальні (несуттєві) помилки не суперечать Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15.04.2020 року № 710 та не пов`язані із неможливістю забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції.

На думку суду, учасники торгів при ознайомленні з тендерною документацією перебували у рівних умовах та відсутні заяви про її незрозумілість чи необхідність роз`яснення.

Разом з цим, відповідач у своєму висновку посилається на недотримання пункту 1-4 Постанови Кабінету Міністрів України № 710, щодо здійснення обгрунтування розміру, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначеного його очікувану вартість.

Суд зазначає, що позивачем було надано відповідь на запит Західного офісу Держаудитслужби від 27.08.2021 року, в якому було здійснено таке обгрунтування та повідомлено відповідача про відсутність технічної можливості оприлюднення такої інформації у зв`язку з відсутністю власного веб-сайту.

Надаючи оцінку обґрунтованості оскарженого висновку, суд зазначає, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів).

Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується із вимогою відповідача про розірвання укладеного за результатами проведеного тендеру договору.

При вирішенні даного спору суд також враховує необхідність чіткого дотримання учасниками торгів вимог, визначених у тендерній документації, а також необхідності підтверджувати відповідність учасника кваліфікаційним вимогам саме тими документами, які визначені у такій документації.

У той же час, відповідні протиправні дії замовника неодмінно повинні утворювати порушення одного з основних принципів здійснення державних закупівель, визначеного статтею 5 Закону №922-VIII, а саме - недискримінація учасників.

Натомість, відповідачем не долучено до матеріалів справи жодних доказів того, що позивач будь-яким чином поставив учасників закупівлі у дискримінаційне становище.

Суд також звертає увагу на те, що в ході проведення моніторингу закупівель відповідачем не було встановлено порушення, яке має негативний вплив для бюджету, у спірному висновку не зазначено щодо неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлено обставин що створюють загрозу корупційним діям та зловживанням з боку учасників торгів.

Таким чином, враховуючи викладене, суд вважає, що за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі відповідач дійшов помилкового висновку про порушення позивачем законодавства про закупівлі, а сукупність вказаних вище обставин свідчать про те, порушення встановленні відповідачем у висновку Західного офісу Держаудитслужби від 02 вересня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-04-30-001147-а не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.

Частиною 2 ст. 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатись на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони грунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про те, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на зазначене та згідно із ст.139 КАС України судові витрати позивача у загальній сумі 2270,00 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 143, 243-246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку від 02.09.2021 року - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-04-30-001147-a 02 вересня 2021 року.

Стягнути з Західного офісу Держаудитслужби (місцезнаходження: м. Львів, вул. Костюшка, буд. 8; ) на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» акціонерного товариства «Українська залізниця» (місцезнаходження: Донецька область, м. Лиман, вул. Привокзальна, буд. 22; ) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят гривень) 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 3 розділу VІ «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя М.М. Крилова