Справа № 640/6212/19
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року

м. Київ

справа № 640/6212/19

адміністративне провадження № К/9901/17313/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Усенко Є.А.,

суддів: Дашутіна І.В., Шишова О.О.,

розглянув у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами касаційну скаргу Головного управління ДПС у м Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021 у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства "Санта-Україна" до Головного управління ДПС у м Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

У С Т А Н О В И В :

У квітні 2019 року Приватне підприємство "Санта-Україна" звернулось з позовом до Головного управління ДПС у м Києві (далі - ГУ ДПС, відповідач), у якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 22.03.2019 №0105 про зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток на 61 076 490 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2021 позов задоволено.

23.03.2021 ГУ ДПС подало апеляційну скаргу на вказане судове рішення, яка була залишена без руху згідно з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.04.2021 як така, що подана з порушенням строку на апеляційне скарження. Апеляційний суд, застосувавши норму частини другої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), вказав, що відповідач має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, однак, клопотання про поновлення цього строку не заявляє. Цією ж ухвалою суд запропонував ГУ ДПС подати клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. Також відповідачем не було сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021 відмовлено у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС: відповідач пропустив строк на апеляційне оскарження, а у визначений судом строк не подав заяву про поновлення строку, тобто не виконав вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

ГУ ДПС подало до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021, у якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати цю ухвалу, а справу направити для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.

Доводи, наведені у касаційній скарзі, про порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права обґрунтовані посиланням на те, що ГУ ДПС подало апеляційну скаргу в межах 30-денного строку з дня отримання повного тексту рішення суду першої інстанції. У апеляційній скарзі відповідач вказав дату отримання судового рішення. Враховуючи викладене, вважає, що суд апеляційної інстанції був зобов`язаний автоматично поновити строк на апеляційне оскарження.

Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду перевірив наведені у касаційній скарзі доводи відповідача, правильність застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права та дійшов висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Положеннями пункту 1 частини другої статті 295 КАС встановлено, що учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до частини першої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно з частиною третьою статті 298 КАС апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, законом визначені процесуальні строки на апеляційне оскарження судового рішення, після спливу яких вважається, що такий строк пропущений. Відлік такого строку законодавець пов`язує з днем проголошення судового рішення або складення його повного тексту. Водночас, учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Верховний Суд у постанові від 30.03.2021 (справа №280/5079/19) вказав, що частина друга статті 295 КАС чітко встановлює момент початку відліку строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, повний текст якого був складений поза межами судового засідання, а саме - день складення повного судового рішення. Момент фактичного отримання сторонами повного тексту рішення суду першої інстанції є обставиною, що наділяє таких осіб правом на поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду у разі звернення до апеляційного суду поза межами тридцяти днів з дня складання його повного тексту. При цьому, умовою реалізації передбаченого частиною 2 статті 295 КАС права на поновлення строку на звернення до суду апеляційної інстанції є звернення особи, яка подала апеляційну скаргу, з відповідною заявою про поновлення пропущеного строку.

У справі, що розглядається, повний текст рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.02.2021 складено 15.02.2021 та отримано представником відповідача 11.03.2021, що підтверджується розпискою у матеріалах справи. (а.с. 19 т.3-й).

Апеляційну скаргу ГУ ДПС подало 23.03.2021. У апеляційній скарзі відповідач вказав дату отримання рішення суду першої інстанції, однак, не просив поновити строк на апеляційне оскарження. Встановивши ці обставини, суд апеляційної інстанції обґрунтовано залишив скаргу без руху та запропонував ГУ ДПС подати клопотання про поновлення процесуального строку. Відповідачем, однак, ця пропозиція суду була проігнорована. На усунення недоліків апеляційної скарги ГУ ДПС подало платіжне доручення про сплату судового збору, вимоги ж ухвали від 05.04.2021 щодо необхідності подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження виконанні не були, що і стало підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 299 КАС.

Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Як зазначає Європейський Суд з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Відповідно до частин першої статті 350 КАС суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене касаційну скаргу слід залишити без задоволення, а ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021 - без змін.

Керуючись статтями 345, 349, 353, 350, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у м Києві залишити без задоволення.

Ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддіЄ.А. Усенко І.В. Дашутін О.О. Шишов