Справа № 280/1273/21
Суддя: Лукманова О.М.
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 грудня 2021 року м. Дніпросправа № 280/1273/21

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Лукманової О.М. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Дніпро апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Карлсберг Україна» на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 03.08.2021 року (суддя Бойченко Ю.П., м. Запоріжжя, повний текст рішення складено 03.08.2021 року) в справі №280/1273/21 за позовом Приватного акціонерного товариства «Карлсберг Україна» до Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області про визнання протиправною та скасування постанови,-

в с т а н о в и в:

10.02.2021 року ПрАТ «Карлсберг Україна» (далі по тексту позивач) звернулося до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби Запорізькій області (далі по тексту відповідач), в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми від 27.01.2021 року №2.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 03.08.2021 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції ПрАТ «Карлсберг Україна» подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Свої вимоги обґрунтувало тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт вказував, що одною із підстав позову було зокрема порушення відповідачем, при винесенні оскаржуваної постанови, прямої норми Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного - походження, здоров`я та благополуччя тварин», передбачено, що оператори ринку несуть відповідальність за порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів або кормів, якщо це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини. Позиція відповідача полягала у тому, що будь-які порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів або кормів самі по собі створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини. Натомість виявлені під час перевірки порушення не є такими, що створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини. На думку апелянта, суд першої інстанції не звернув увагу на відсутність будь-яких доказів чи зафіксованих фактів створення чи існування загрози для життя та/або здоров`я людини або тварини на виробництві позивача, а ці обставини є кваліфікуючими ознаками правопорушення, за яке відповідач неправомірно притягнув позивача до відповідальності. Апелянт вказував, що невідповідність, є порушенням оператором ринку вимог Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, тобто встановлення такої невідповідності - є порушенням законодавства, але такий захід реагування як накладення штрафу можливий лише якщо такі порушення створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини та/або тварини. Згідно п. 56, 77, ч. 1 ст. 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів» ризик - можливість виникнення шкідливого впливу на здоров`я людини та ступінь цього впливу, що походить з небезпечного (небезпечних) фактора (факторів) у харчовому продукті. Оцінка ризику - науково обгрунтований процес, який включає ідентифікацію небезпечного фактора, характеристику небезпечного фактора, оцінку його впливу, характеристику ризику. Жодних небезпечних факторів у харчовому продукті виявлено не було; ні сировина, ні харчовий продукт на дослідження не бралися. Апелянт вказував, що державний контроль здійснюється, зокрема за принципами презумпції правомірності діяльності оператора ринку, у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів, або норми одного нормативно-правового акта допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків оператора ринку та/або повноважень компетентного органу, інших осіб, що здійснюють державний контроль.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Суд першої інстанції відмовляючи в задоволенні позовних вимог виходив з того, що посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом, зокрема, встановлення санітарних заходів; встановлення вимог до окремих показників якості харчових продуктів; інформування та підвищення обізнаності операторів ринку і споживачів щодо безпечності та окремих показників якості харчових продуктів; встановлення вимог щодо стану здоров`я персоналу потужностей; здійснення державного контролю; притягнення операторів ринку, їх посадових осіб до відповідальності у разі порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів. Недотримання принципів та вимог до безпечності та якості харчових продуктів, зокрема гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів, порушує права людини (споживача) на безпеку її здоров`я і життя. Наявність хоча б одного з порушень, викладених в акті перевірки позивача від 29.12.2020 року №1345/04 та постанові від 27.01.2021 року №2 є самостійною підставою для притягнення позивача до відповідальності на підставі п. 1 ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин». Суд першої інстанції вказував, що позивач на етапі допуску відповідача до перевірки міг поставити питання про обґрунтованість її проведення, та, вважаючи, що відповідач надав документи (направлення), які не відповідають законодавчим вимогам, мав право не допускати посадових осіб Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області до проведення заходу державного контролю, однак таким правом не скористався. Підтверджено допущення ПрАТ «Карлсберг Україна» порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, та визнання протиправною та скасування постанови від 27.01.2021 року №2 з одних лише формальних підстав є неможливим.

Матеріалами справи встановлено, що наказом Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 21.12.2020 року № 1077 призначено плановий захід з державного нагляду (контролю) на предмет додержання законодавства у сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів ПрАТ «Карлсберг Україна» в термін з 23.12.2020 року по 31.12.2020 року. На підставі наказу від 21.12.2020 року № 1077 оформлено направлення № 1345 від 21.12.2020 року.

Фахівцями Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області здійснено вихід за адресою виробничих потужностей ПрАТ «Карлсберг Україна» та проведено планову перевірку стосовно додержання операторами ринку вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин, за результатами проведеної якої складено акт від 29.12.2020 року №1345/04, яким зафіксовано порушення законодавства в сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів з боку ПАТ «Карлсберг Україна». У висновку акта зафіксовано порушення, що допущені з боку ПрАТ «Карлсберг Україна», а саме: не забезпечено систему простежуваності, зокрема допускається приймання однієї і тієї ж партії сировини (ячмінь) за документами, що свідчать про її виробництво різними суб`єктами господарювання, чим порушено ст. 22 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; оператор ринку здійснює обіг харчових продуктів, що не пройшли державну реєстрацію та використовує які харчові продукти у виробництві інших харчових продуктів, чим порушено ч. 2 ст. 20, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів», ч. 2 ст. 5 Закону України «Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів»; потужність не підтримується в чистому стані, а саме: у відділенні подрібнення зернопродуктів (5-й поверх) на стінах відмічається павутина; територія підприємства не підтримується в належній чистоті - на майданчиках під силосами (бункерами) для накопичення та відвантаження пивної дробини виявлено її залишки, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; потужність не спланована, не сконструйована так, щоб забезпечувалося її належне утримання, чищення та/або дезінфекція, запобігання або мінімізація будь-якого забруднення, а також здійснення заходів, необхідних для забезпечення гігієнічних вимог, підтримання необхідних температурних режимів, а саме: у дробильному відділенні (5-й поверх) при обстеженні було виявлено в підлозі діру, а у дробильному відділенні (3-й поверх) є ознаки протікання стелі, підлога (4-й та 3-й поверх) має тріщини, в т.ч. біля систем аспірації АС-6 (реєстраційний № 10218), де для заповнення порожнечі використовується багато монтажної піни, зазначене унеможливлює проведення якісного прибирання і дезінфекції; приймальне відділення ячменю та солоду не захищено від потрапляння птахів (на момент інспектування встановлено присутність голубів та сліди їх посліду на підлозі); в складі для зберігання хмелю, на 4-му поверсі складської будівлі відсутні температурні умови для зберігання хмелю встановлені виробником - від 0 до +5°С, на момент інспектування температура повітря вище +5 °С; склад для зберігання допоміжних матеріалів (кізельгуру, кислот, активованого вугілля) не обладнано системами опалення та охолодження для дотримання умов зберігання щодо температури та вологості повітря, встановлених виробниками допоміжних матеріалів, при цьому для вимірювання температури та вологості повітря використовується гігрометр психометричний, за допомогою якого неможливо при температурі повітря нижчої +5 °С визначити дотримання умов зберігання щодо вологості повітря (на момент інспектування температура була +3°С, а в записах підприємства зазначено +5°С, аналогічні записи, що викликають сумнів, зроблені влітку 2020 року - в складі, за відсутності системи охолодження повітря, температура не перевищувала +27°С, тоді як температура оточуючого середовища становила вдень значно більші показники); не всі силоси для зберігання ячменю та солоду забезпечені системами контролю температурних умов зберігання; у варильному відділенні та дробильному на стінах відзначаються тріщини та злущується фарба, що унеможливлює якісне проведення їх миття та дезінфекції; на території потужності розташовані виробничі приміщення, де здійснює діяльність інша юридична особа, щодо якої відсутня інформація про виконання гігієнічних вимог, передбачених чинним законодавством, в т.ч. виконання заходів щодо боротьби із шкідниками, проходження персоналом медичного огляду, відсутність шкідливого впливу на діяльність суб`єкта господарювання, який перевіряється; побутові приміщення для персоналу виробничих та складських приміщень розташовані на значній відстані від останніх, персонал після їх відвідування і переодягання, в спецодягу вимушений йти по відкритій території підприємства до робочих місць в складських та виробничих приміщеннях; конструкція силосів (бункерів) для накопичення та відвантаження пивної дробини не запобігає розсипанню дробини з них на підлогу, після завантаження транспортних засобів, що є порушенням п. 2 ч. 1 ст. 41, ч. 1 ст. 37 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; потужність не має належну механічну вентиляцію, а саме у варильному відділенні, відділенні розподілу безалкогольного пива отвори у вентиляційних коробках не мають захисних сіток, чим порушено п. 3 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; для стін та підлоги приміщень використовуються матеріали, які не забезпечують можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, а саме у варильному та дробильному відділенні на стінах відзначаються тріщини та злущується фарба; підлога у дробильному відділенні (4-й та 3-й поверхи) має тріщини, в т.ч. біля систем аспірації АС-6 (реєстраційний № 10218), де для заповнення порожнечі використовується багато монтажної піни, що унеможливлює проведення якісного прибирання і дезінфекції, чим порушено вимоги п. 1 ч. 1 ст. 42 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; внутрішня поверхня даху дробильного відділення (3-й поверх) має ознаки протікання, потребує проведення санітарної обробки та прибирання пилового осаду у важкодоступних місцях, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 42 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; неможливо визначити стан цілісності внутрішніх поверхонь силосів для зберігання солоду та ячменю, співробітникам до них ускладнений доступ, в т.ч. для обґрунтування періодичності і проведення заходів чищення та/або дезінфекції (з часу останньої дезінфекції минуло більше року), чим порушено вимоги п. 5 ч. 1 ст. 42, п. 1 ч. 1 ст.45 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; первинна продукція та інгредієнти, які зберігаються на потужностях, не утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення, а саме: в прийомному відділенні ячменю та солоду встановлено наявність птахів (голуби) та сліди їх посліду; в складі для зберігання хмелю, на 4-му поверсі складської будівлі відсутні температурні умови для зберігання хмелю встановлені виробником - від 0 до +5°С, на момент інспектування температура повітря вище +5°С; склад для зберігання допоміжних матеріалів (кізельгуру, кислот, активованого вугілля) не обладнано системами опалення та охолодження для дотримання умов зберігання щодо температури та вологості повітря, встановлених виробниками допоміжних матеріалів, при цьому для вимірювання температури та вологості повітря використовується гігрометр психометричний, за допомогою якого неможливо при температурі повітря нижчої +5 °С визначити дотримання умов зберігання щодо вологості повітря (на момент інспектування температура була +3°С, а в записах підприємства зазначено +5°С, аналогічні записи, що викликають сумнів, зроблені влітку 2020 року - в складі, за відсутності системи охолодження повітря, температура не перевищувала +27°С, тоді як температура оточуючого середовища становила вдень значно більші показники); зберігання ячменю та солоду не у всіх силосах відбувається з контролем температурних умов зберігання, що не виключає ризику їх порушення, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; враховуючи опис виявлених порушень вимог законодавства, що зазначений в акті, складеному за результатами проведення планового заходу державного контролю стосовно додержання оператором ринку гігієнічних вимог щодо поводження з харчовими продуктами № 1345/04 від 29.12.2020, харчові продукти не захищено від будь-якого забруднення під час виробництва та обігу, чим порушено вимоги п. 3 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; не ведеться результативна боротьба зі шкідниками, а саме: в прийомному відділенні ячменю та солоду встановлено наявність птахів (голуби); конструкція силосів (бункерів) для накопичення і відвантаження пивної дробини не запобігає розсипанню дробини з них на підлогу, після завантаження транспортних засобів, яка тривалий час не прибирається, а отже є фактором приваблення шкідників, чим порушено вимоги п. 4 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; температурний режим харчових продуктів, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, не дотримується під час технологічного процесу, а саме: на 4-му поверсі складської будівлі не дотримуються температурні умови для зберігання хмелю, встановлені його виробником - від 0 до +5 °С, на момент інспектування температура повітря вище +5°С; зберігання ячменю та солоду не у всіх силосах відбувається з контролем температурних умов зберігання, що не виключає ризику їх порушення і як наслідок розмноження мікроорганізмів, які здатні формувати токсини; в складі зберігання готової продукції використовується для вимірювання температури та вологості повітря гігрометр психометричний «в 566 ID № склад 3», який знаходиться в пошкодженому стані, що ставить під сумніви дотримання умов зберігання готової продукції, чим порушено вимоги п. 5 ч. 1 ст. 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів»; матеріали, які використовуються для первинного пакування можуть бути джерелом забруднення виготовлених харчових продуктів, по результатам мікробіологічних досліджень виробничою лабораторією оператора ринку змивів з поверхонь тари та кришок до неї, встановлено наявність КМАФАнМ та Дріжджів/Плісняви, заходи які вживаються для усунення такого забруднення не ефективні (Журнал мікробіологічного контролю укупорочного матеріалу і тари, з 21.10.2020 по 07.12.2020), чим порушено вимоги п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 50 Закону України «Про основні принципи та вимоги щодо безпечності та якості харчових продуктів». Відповідно до відмітки та підпису на акті, примірник акту отримано директором ПрАТ «Карлсберг Україна» Біланчук Б.А., вчинено напис «пояснення, зауваження або заперечення будуть надані окремо». З висновками акту ознайомлені інші посадові особи ПрАТ «Карлсберг Україна».

Встановлено, що 29.12.2020 року головним спеціалістом відділу державного контролю управління безпечності харчових продуктів та ветеринарної медицини ГУ Держпродспоживслужби в Запорізькій області складено протокол про порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми з боку ПрАТ «Карлсберг Україна».

ПрАТ «Карлсберг Україна» надано пояснення на акт від 29.12.2020 року №1345/04, додаткові пояснення на акт від 29.12.2020 №1345/04.

Листом від 04.01.2021 року № Вих-04-13-13/1 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області повідомлено ПрАТ «Карлсберг Україна» про час і місце розгляду справи, лист отримано 06.01.2021 року.

Встановлено, що 27.01.2021 року заступником начальника Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області розглянуто матеріали справи про порушення, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 65 Закону України №2042-VІІІ, за порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини, та прийнято постанову №2, якою на ПрАТ «Карлсберг Україна» накладено штраф у розмірі 50000,00 грн.

ПрАТ «Карлсберг Україна» вказує на часткову відсутність встановлених актом перевірки від 29.12.2020 року №1345/04. До матеріалів справи долучено договір № 3098 від 11.12.2019 року, укладений з ТОВ «Запорізький лікувально-фармацевтичний альянс» на предмет проведення дератизації та дезінсекції виробничих, складський і побутових приміщень ПрАТ «Карлсберг Україна». Згідно акту № ОУ-0000402 від 30.12.2020 року, після проведеної Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області перевірки, ТОВ «Запорізький лікувально-фармацевтичний альянс» було проведено дератизацію та дезінсекцію на території ПрАТ «Карлсберг Україна».

Долучено фотокартки на підтвердження виявлених недоліків у дотриманні законодавства в сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів з боку ПАТ «Карлсберг Україна».

Долучено графік виконання планових ремонтно-будівельних робіт у виробничому приміщені ПрАТ «Карлсберг Україна», журнал мікробіологічного контролю укупорочного матеріалу і тари, журнал мікробіологічного контролю готової продукції «пиво».

Згідно ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 6 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.

Варто вказати, що згідно ч. 8 ст. 4, ч. 6, ч. 8 ст. 7 вищевказаного Закону, органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу. За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Таким чином, при виявленні порушень поводження з харчовими продуктами, виявлення невірного виробництва, зберігання, складання харчових продуктів та інших продуктів, органи Держпродспоживслужби, у даному випадку Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області, після проведення перевірки та виявлення порушень, зобов`язані скласти відповідний акт з фіксуванням виявлених порушень.

Згідно п. 10 ч. 1 ст. 1, ст. 4 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» безпечний харчовий продукт - харчовий продукт, який не справляє шкідливого впливу на здоров`я людини та є придатним для споживання. Виробництво - діяльність, пов`язана з виробництвом об`єктів санітарних заходів, у тому числі всі стадії технологічного процесу, а саме первинне виробництво, підготовка, змішування та пов`язані з цим процедури, обробка, наповнення, пакування, переробка, відновлення та інші зміни стану об`єкта. Держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом: встановлення санітарних заходів; встановлення вимог до окремих показників якості харчових продуктів; державної реєстрації визначених цим Законом об`єктів санітарних заходів; видачі, припинення, анулювання та поновлення експлуатаційного дозволу; інформування та підвищення обізнаності операторів ринку і споживачів щодо безпечності та окремих показників якості харчових продуктів; встановлення вимог щодо стану здоров`я персоналу потужностей; участі у роботі відповідних міжнародних організацій; здійснення державного контролю; притягнення операторів ринку, їх посадових осіб до відповідальності у разі порушення законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів.

Згідно ч. 1 ст. 1 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин» державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог.

Згідно частин 1, 2, 6, 7 ст. 20 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку відповідають за виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів у межах діяльності, яку вони здійснюють. Оператори ринку зобов`язані: 1) забезпечувати дотримання вимог цього Закону щодо гігієнічних вимог до харчових продуктів на всіх стадіях їх виробництва та обігу; 2) розробляти, вводити в дію та застосовувати постійно діючі процедури, що засновані на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках, а також забезпечувати належну підготовку з питань застосування постійно діючих процедур, що базуються на принципах системи аналізу небезпечних факторів та контролю у критичних точках, осіб, які є відповідальними за ці процедури, під час виробництва та обігу харчових продуктів; 3) надсилати компетентному органу повідомлення у випадках, передбачених частинами третьою - п`ятою цієї статті, і отримувати експлуатаційний дозвіл у випадках, передбачених цим Законом; 4) реєструвати потужності у випадках, передбачених цим Законом; 5) забезпечувати виконання вимог законодавства про безпечність та окремі показники якості харчових продуктів щодо окремих показників якості; 6) забезпечувати простежуваність та надавати інформацію, передбачену статтею 22 цього Закону; 7) вилучати та/або відкликати у встановлених законом випадках харчові продукти, які перебувають в обігу, якщо встановлено, що ці продукти можуть спричинити шкідливий вплив для здоров`я людини; 8) забезпечувати безперешкодний доступ державних інспекторів, які здійснюють державний контроль, до потужностей під час роботи цих потужностей та дозволяти відбір зразків об`єктів санітарних заходів на зазначених потужностях, а також надавати на вимогу державного інспектора документи, необхідні для здійснення державного контролю; 9) компенсувати відповідно до закону шкоду, заподіяну споживачам внаслідок споживання харчового продукту, якщо судом буде доведено причинно-наслідковий зв`язок між цією шкодою і діяльністю та/або бездіяльністю оператора ринку, крім випадків, установлених законом. Оператор ринку взаємодіє з компетентним органом для здійснення заходів щодо запобігання виникненню або зменшенню ризиків, що становлять харчові продукти, які він ввів або вводить в обіг. У разі надходження інформації про невідповідність потужностей та об`єктів санітарних заходів установленим законодавством вимогам, виявлену під час здійснення державного контролю, оператор ринку зобов`язаний вжити необхідних заходів для усунення такої невідповідності.

Згідно частин 2, 3 ст. 22, ч. 1 ст. 37, частин 1, 5 ст. 40, ч. 1 ст. 41, ч. 1 ст. 42, ч. 1 ст. 45 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку повинні бути здатні встановити інших операторів ринку, яким вони постачають харчові продукти та інші об`єкти санітарних заходів за принципом «крок вперед». Вимоги до операторів ринку стосовно забезпечення простежуваності не передбачають встановлення ними зв`язку (так званої внутрішньої простежуваності) між об`єктами санітарних заходів, які використовуються під час виробництва, та об`єктами санітарних заходів, отриманих в результаті такого виробництва. Забороняється: 1) обіг харчових продуктів на потужностях, що не відповідають вимогам санітарних заходів; 2) продаж харчових продуктів власного домашнього виробництва не на агропродовольчих ринках; 3) обіг неперероблених туш парнокопитних та/або однокопитних тварин, на яких безпосередньо або на упаковці відсутня позначка придатності; 4) обіг харчових продуктів, вироблених на потужностях, щодо яких не отримано експлуатаційного дозволу, передбаченого цим Законом, або дія якого тимчасово припинена; 5) обіг харчових продуктів, вироблених на потужностях, повідомлення про реєстрацію яких не було зроблено оператором ринку до вимог цього Закону; 6) обіг харчових продуктів, які містять генетично модифіковані організми або отримані з їх використанням, до проведення їх державної реєстрації; 7) обіг неперероблених харчових продуктів із свинини для споживання людиною без відповідних ветеринарних документів у разі підтвердження спалаху хвороб, що є небезпечними для здоров`я людей або тварин, за рішенням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів. З метою забезпечення безпечності первинної продукції під час здійснення первинного виробництва, перевезення, зберігання та іншого поводження з первинною продукцією в місці її виробництва та перевезення живих тварин, а також захисту здоров`я людей оператори ринку здійснюють заходи щодо: 1) управління небезпечними факторами; 2) забезпечення здорового стану рослин та тварин, які мають вплив на здоров`я людини, включаючи виконання планів державного моніторингу та контролю зоонозів та їх збудників. З метою забезпечення високого рівня безпечності харчових продуктів та швидкого реагування у разі виявлення випадків, що можуть спричинити шкідливий вплив на здоров`я людини, оператори ринку зобов`язані: 1) вести записи про заходи, які вживаються для управління небезпечними факторами, та зберігати їх протягом трьох місяців після закінчення кінцевої дати продажу харчового продукту, нанесеної на маркуванні; 2) надавати на запит компетентного органу або операторів ринку, які отримують первинну продукцію, інформацію, передбачену цією статтею.

Потужності, на яких здійснюється виробництво та/або обіг харчових продуктів, повинні відповідати таким вимогам: 1) підтримуватися в чистому та робочому стані; 2) бути спланованими, сконструйованими та розміщеними для належного утримання, чищення та/або дезінфекції, запобігання або мінімізації будь-якого забруднення, а також здійснення заходів, необхідних для забезпечення гігієнічних вимог, у тому числі заходів з боротьби із шкідниками, запобігання накопиченню бруду, контакту з токсичними речовинами та матеріалами, забрудненню харчових продуктів, підтримання необхідних температурних режимів; 3) мати належну природну або механічну вентиляцію. Система вентиляції має бути сконструйована таким чином, щоб механічний потік повітря із забрудненої зони не потрапляв до чистої зони, був забезпечений безперешкодний доступ до фільтрів та інших частин, які необхідно чистити або замінювати; 4) забезпечуватися належним природним та/або штучним освітленням приміщення, необхідним для виробництва та/або зберігання харчових продуктів; 5) підлога повинна мати достатню дренажну систему, конструкція якої запобігатиме ризику забруднення. При відкритих та/або частково відкритих дренажних каналах рух відходів має бути з чистої до забрудненої зони. Конструкція та планування приміщень повинні забезпечувати можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, включаючи захист від забруднення, під час операцій із харчовими продуктами та між такими операціями. З цією метою приміщення, в яких харчові продукти обробляються та/або переробляються, повинні відповідати таким вимогам: 1) для стін та підлоги приміщень використовуються непроникаючі, непоглинаючі, нетоксичні та придатні до миття матеріали, або інші матеріали, які забезпечують можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, включаючи захист від забруднення, під час операцій із харчовими продуктами та між такими операціями; 2) стеля (або у разі її відсутності внутрішня поверхня даху) та верхні кріплення побудовані таким чином, щоб запобігати накопиченню бруду, утворенню небажаної плісняви і відпаданню часток конструкції, зменшувати конденсат. Поверхня стелі, висота якої є належною для здійснення операцій, має бути гладкою; 3) вікна та інші отвори побудовані таким чином, щоб це запобігало накопиченню бруду. Вікна, що відкриваються назовні, у разі потреби повинні бути обладнані сіткою від комах, що легко знімається для чищення. Вікна, відкриття яких може призвести до забруднення, під час виробництва повинні бути зачинені; 4) поверхня дверей гладка та зроблена з непоглинаючих вологу матеріалів. Двері легко чистяться та у разі потреби дезінфікуються; 5) всі поверхні (включаючи поверхню обладнань), що контактують з харчовими продуктами, утримуються у непошкодженому стані, легко чистяться, у разі потреби дезінфікуються та зроблені з гладких, нержавіючих, нетоксичних, придатних до миття матеріалів; 6) залежно від типу, розміру та виду діяльності на потужностях наявні приміщення для чищення, дезінфекції і зберігання робочих інструментів та обладнання, які виготовлені з нержавіючих матеріалів, легко чистяться, мають гарячу та холодну воду. Оператори ринку можуть використовувати обладнання та інвентар, з якими контактують харчові продукти, що відповідають таким вимогам: 1) є чистими та у разі потреби продезінфікованими. Чищення та дезінфекція здійснюються таким чином, щоб забезпечити захист від появи ризику забруднення; 2) виготовлені з матеріалів та утримуються у належному стані та умовах, що зменшують ризик забруднення та дають змогу проводити їх чищення та дезінфекцію (крім тари та упаковки, що не повертається оператору ринку); 3) розміщені таким чином, що дозволяє чищення обладнання та навколишньої території.

Згідно ч. 1 ст. 49, ст. 50 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» оператори ринку дотримуються таких вимог: 1) забороняється прийняття об`єктів санітарних заходів (крім живих тварин), що використовуються для виробництва харчових продуктів, після переробки яких отриманий харчовий продукт є непридатним для споживання людиною; 2) первинна продукція та всі інгредієнти, які зберігаються на потужностях, утримуються в умовах, що запобігають їх псуванню та забезпечують захист від забруднення; 3) харчові продукти повинні бути захищеними від будь-якого забруднення на всіх стадіях виробництва, переробки та/або обігу; 4) ведеться результативна боротьба із шкідниками і гризунами; 5) дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів; 6) потужності з виробництва, обробки, транспортування, зберігання, первинного пакування перероблених харчових продуктів повинні мати належні приміщення для окремого зберігання перероблених харчових продуктів від неперероблених, у тому числі морозильні камери достатнього розміру; 7) якщо харчові продукти мають зберігатися або пропонуватися до споживання при низьких температурах, вони повинні бути якнайшвидше охолоджені після стадії термічної обробки або останньої стадії виробництва до температури, яка не спричинить ризик здоров`ю споживачів; 8) розморожування харчових продуктів здійснюється таким чином, щоб мінімізувати ризик розмноження патогенних мікроорганізмів або формування токсинів у харчових продуктах. Під час розморожування харчові продукти утримуються при температурі, яка не спричиняє ризик здоров`ю споживача. Якщо рідина, яка виникає внаслідок розморожування, може спричинити ризик здоров`ю, вона зливається у безпечний спосіб. Після розморожування харчові продукти утримуються у спосіб, що мінімізує ризик розмноження патогенних мікроорганізмів або формування токсинів; 9) небезпечні та/або неїстівні речовини, включаючи корми для тварин, чітко маркуються та зберігаються в окремих безпечних контейнерах. Оператори ринку під час здійснення пакування харчових продуктів, включаючи первинне пакування, зобов`язані забезпечити дотримання таких вимог: 1) матеріали, які використовуються для пакування, включаючи первинне пакування, не повинні бути джерелом забруднення; 2) матеріали для первинного пакування зберігаються у спосіб, який унеможливлює їх забруднення; 3) пакування, включаючи первинне пакування, здійснюється у спосіб, що унеможливлює забруднення продуктів та цілісність упаковки. Матеріали, які використовуються для пакування, включаючи для первинного пакування, що використовуються повторно, повинні легко чиститися і в разі необхідності дезінфікуватися.

Відповідно до пунктів 32 Порядку провадження торговельної діяльності та правил торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.06.2006 року №833, суб`єкт господарювання повинен утримувати складські приміщення, а також прилеглу до них територію відповідно до санітарних норм.

ПрАТ «Карлсберг Україна» допущено порушення низки норм Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів». Зокрема актом перевірки зафіксовано не забезпечення системи простежуваності, допускається приймання однієї і тієї ж партії сировини (ячмінь) за документами, що свідчать про її виробництво різними суб`єктами господарювання, потужність не підтримується в чистому стані, на стінах відмічається павутина, територія підприємства не підтримується в належній чистоті, потужність не спланована, не сконструйована так, щоб забезпечувалося її належне утримання, чищення та/або дезінфекція, запобігання або мінімізація будь-якого забруднення, а також здійснення заходів, необхідних для забезпечення гігієнічних вимог, підтримання необхідних температурних режимів, відсутня належна механічна вентиляція, для стін та підлоги приміщень використовуються матеріали, які не забезпечують можливість дотримання належного рівня гігієнічних вимог до харчових продуктів, у варильному та дробильному відділенні на стінах відзначаються тріщини та злущується фарба, підлога у дробильному відділенні має тріщини, тощо.

ПрАТ «Карлсберг Україна» є підприємством яке здійснює виробництво харчової продукції пива, тобто при виробництві харчової продукції підприємство повинне неухильно дотримуватись гігієнічних та санітарних норм, проте Головним управлінням Держпродспоживслужби в Запорізькій області доведено зворотне. Позивачем при виробництві пива не в повному обсязі дотримано санітарні та гігієнічні норми, передбачені Законом України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів». Зокрема з частиною виявлених недоліків позивач погоджується.

Суд апеляційної інстанції погоджується з обґрунтуванням суду першої інстанції відносно того, що на позивача як оператора ринку харчових продуктів вищенаведеними нормами покладено обов`язок утримувати потужності (приміщення та будівлі) у чистому та робочому санітарному стані, які повинні бути сконструйовані, спланованими та розміщеними для належного утримання, чищення та/або дезінфекції, запобігання або мінімізації будь-якого забруднення, а також здійснення заходів, необхідних для забезпечення гігієнічних вимог, у тому числі заходів з боротьби із шкідниками, запобігання накопиченню бруду.

Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про захист прав споживачів» держава забезпечує споживачам захист їх прав, надає можливість вільного вибору продукції, здобуття знань і кваліфікації, необхідних для прийняття самостійних рішень під час придбання та використання продукції відповідно до їх потреб, і гарантує придбання або одержання продукції іншими законними способами в обсязі, що забезпечує рівень споживання, достатній для підтримання здоров`я і життєдіяльності.

Державне регулювання у сфері безпечності харчових продуктів здійснюється з метою захисту життя, здоров`я та інтересів споживачів. Держпродспоживслужба як компетентний державний орган у сфері забезпечення безпечності та якості харчових продуктів зобов`язане вживати всіх заходів для недопущення потрапляння на ринок небезпечної для життя та здоров`я людини продукції. Тобто через орган Держпродспоживслужби на суб`єктів виробників харчової продукції допущено накладати санкції у тому числі у вигляді штрафу за порушення безпеки харчових продуктів або за недотримання законодавства у сфері виробництва харчових продуктів.

Згідно ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин» дія цього Закону поширюється на суспільні відносини, пов`язані із здійсненням державного контролю за діяльністю операторів ринку, які здійснюють виробництво та/або обіг харчових продуктів, інших об`єктів санітарних заходів, кормів, побічних продуктів тваринного походження, біологічних продуктів, ветеринарних препаратів, репродуктивного матеріалу та/або утримання, вирощування, розведення, обіг живих тварин з метою перевірки цієї діяльності на відповідність законодавству про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин. Дія цього Закону поширюється також на суспільні відносини, пов`язані із здійсненням державного контролю за діяльністю операторів ринку, які здійснюють органічне виробництво та/або обіг органічної продукції, у тому числі ввезення (пересилання) на митну територію України, з метою перевірки цієї діяльності на відповідність законодавству про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також законодавству у сфері органічного виробництва, обігу та маркування органічної продукції. Оператори ринку несуть відповідальність за такі правопорушення: порушення встановлених законодавством гігієнічних вимог до виробництва та/або обігу харчових продуктів або кормів, якщо це створює загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини, - тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі десяти мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі шести мінімальних заробітних плат.

Позивач вважає, що не повинен нести відповідальність, оскільки санкція статті 65 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, ветеринарну медицину та благополуччя тварин» передбачає відповідальність за порушення, що створює загрозу для життя та/або здоров`я людини або тварини. У цьому випадку, виявлені порушення такі як зокрема не підтримання потужностей виробництва харчових продуктів в чистому стані, на стінах павутина, відсутнє чищення та/або дезінфекція, відсутнє підтримання необхідних температурних режимів при виробництві харчових продуктів, відсутня належна механічна вентиляція, є достатніми, щоб вважати, що виявлені порушення у виробництві харчової продукції створюють загрозу для життя та/або здоров`я людини.

При винесенні рішення суд керується правовими позиціями Верховного Суду, викладеними у постановах від 21.02.2018 року у справі №816/169/17, від 17.02.2021 року у справі № 640/19248/19, від 22.07.2021 року у справі №360/465/19.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Судові витрати здійснені позивачем повертаються йому тільки у тому разі коли його позовні вимоги задоволено. Не передбачено повернення судових витрат у разі відмови у задоволенні позовних вимог, разом як не передбачено повернення судових витрат у разі відмови у задоволенні вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням вимог матеріального та процесуального права.

Керуючись статтями 242, 314, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України колегія суддів, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Карлсберг Україна» залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 03.08.2021 року в справі №280/1273/21 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів, відповідно до ст., ст. 328, 329 КАС України.

Головуючий - суддя О.М. Лукманова

суддя Л.А. Божко

суддя Ю. В. Дурасова