Справа № 480/4683/21
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2021-12-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 грудня 2021 р.Справа № 480/4683/21

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Перцова Т.С., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 року по справі № 480/4683/21

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Сумській області

про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії та стягнення середнього заробітку за час затримки виплати,

ВСТАНОВИВ

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 року задоволено частково адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії та стягнення середнього заробітку за час затримки виплати.

На зазначене рішення суду Головним управлінням Національної поліції в Сумській області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2021 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснено заявнику апеляційної скарги, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку.

17.12.2021 до Другого апеляційного адміністративного суду від Головного управління Національної поліції в Сумській області надійшло уточнене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в обґрунтування якого зазначено, що вперше апеляційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 по справі № 480/4683/21, подано в межах строку на апеляційне оскарження, однак ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 зазначену апеляційну скаргу залишено без руху та згодом повернуто ухвалою від 22.11.2021 у зв`язку з несплатою судового збору. Апелянт в поданому клопотанні звертає увагу суду, що відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, визначено вичерпний перелік осіб ГУНП в Сумській області, які мають право діяти в судах України без окремого доручення керівника в порядку самопредставництва, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , переважна більшість яких, в період з 22.11.2021 по 01.12.2021 були відсутні на роботі з поважних причин, зокрема ОСОБА_2 (звільнений зі служби в поліції з 05.08.2021), ОСОБА_6 (перебуває у відпустці по догляду за дитиною по досягненню нею трирічного віку з 06.08.2021 по 21.04.2024), ОСОБА_7 (перебувала на лікарняному з 08.11.2021 по 03.12.2021), ОСОБА_5 (перебувала на лікарняному з 17.11.2021 по 29.11.2021), а також ОСОБА_4 у даний період тимчасово виконував обов`язки начальника відділу правового забезпечення ГУНП в Сумській області на час вакантної посади, тобто, в період з 22.11.2021 по 01.12.2021 у відділі правового забезпечення перебувала мінімальна кількість представників (лише Давиденко О.В.), які наділені повноваженнями представляти інтереси ГУНП в Сумській області в судах, завантаженість працівника відділу правового забезпечення збільшилась у кілька разів, що об`єктивно перешкоджало зверненню до суду одразу після отримання ухвали про повернення апеляційної скарги. На підтвердження вказаних обставин відповідачем надано копії відповідних наказів.

Враховуючи викладене, апелянт, з посиланням на постанову Верховного Суду від 09.11.2020 у справі № 420/1813/19 зазначає, що апеляційна скарга була подана повторно у максимально короткий строк після повернення апеляційної скарги, поданої вперше, а тому строк на апеляційне оскарження рішення суду по справі № 480/4683/21 пропущений з поважних причин, тому просить суд поновити зазначений строк.

Надаючи оцінку поданому клопотанню, слід зазначити наступне.

Згідно з ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (ч.3 ст. 295 КАС України).

Суд за заявою учасника справи поновлює пропущений строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення (ч.1 ст. 121 КАС України).

Матеріалами справи підтверджено, що оскаржуване рішення Сумського окружного адміністративного суду прийнято 16.08.2021 в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, останнім днем строку на апеляційне оскарження даного рішення є 15.09.2021.

Головним управлінням Національної поліції в Сумській області вперше подано апеляційну скаргу на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 по справі № 480/4683/21 09.09.2021, тобто з дотриманням строку на апеляційне оскарження, встановленого ст. 295 КАС України, однак, до апеляційної скарги не було додано квитанцію про сплату судового збору, у зв`язку з чим, апеляційну скаргу, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 залишено без руху, та згодом, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.11.2021 повернуто скаржнику, у зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем, згідно з платіжним дорученням №7801 від 23.11.2021 було сплачено судовий збір за подання даної апеляційної скарги у розмірі 2724,00 грн, після чого 01.12.2021 повторно подано апеляційну скаргу разом із платіжним дорученням про сплату судового збору та клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.

За приписами частин 4-7 ст. 18 КАС України, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу.

Суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їх офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Частиною 5 ст. 251 КАС України встановлено, що учасникам справи, які не були присутні у судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Відповідно до п. 2 ч.6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є - день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі ЄСІТС), яке набуло чинності 05.10.2021.

Пунктом 42 ч. 2 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, встановлено, що засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

У разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі.

В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.

Так, як вбачається з довідки про доставку електронного листа, сформованої в автоматизованій системі діловодства спеціалізованого суду, копію ухвали від 22.11.2021 про повернення апеляційної скарги, доставлено до електронного кабінету Головного управління Національної поліції в Сумській області 22.11.2021 о 20:34 год, тобто у неробочий час, що в свою чергу свідчить про те, що датою вручення вказаної ухвали є 23.11.2021 (наступний робочий день).

Вказані обставини позбавляють суд можливості встановити поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, враховуючи, що вдруге апеляційну скаргу було подано лише 01.12.2021, тобто через 8 днів після отримання копії вказаної ухвали.

В поданому до суду уточненому клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідач зазначає, що в період з 22.11.2021 по 01.12.2021 у відділі правового забезпечення перебувала мінімальна кількість представників (Давиденко О.В.), які наділені повноваженнями представляти інтереси ГУНП в Сумській області в судах, завантаженість працівника відділу правового забезпечення збільшилась у кілька разів, що об`єктивно перешкоджало зверненню до суду одразу після отримання ухвали про повернення апеляційної скарги.

З цього приводу, суд вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

З огляду на приписи, зокрема, статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідач, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом для чого, як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Відтак, Головне управління Національної поліції в Сумській області, яке в силу наданих йому повноважень, має можливість безпосереднього впливу на процес організації діяльності, повинно забезпечити належний рівень здійснення претензійно-позовної роботи, а тому зазначені відповідачем підстави для поновлення строку апеляційного оскарження не можна визнати поважними, оскільки вони не пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у розумні строки повторне подання апеляційної скарги і не надають права у будь-який необмежений час реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд зверну увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини ... підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і органи Національної поліції зокрема, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Таким чином, посилання на внутрішні організаційно-розпорядчі процеси Головного управління Національної поліції в Сумській області не можуть бути визнані поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Устименко проти України" від 06.10.2015 року Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою потворного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Європейський суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, суд приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

З приводу посилань відповідача на позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 09.11.2020 по справі № 420/1813/19, суд зазначає, що відповідач в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, не навів суду апеляційної інстанції об`єктивно непереборних та незалежних від його волі обставин, які б завадили йому подати апеляційну скаргу повторно раніше, ніж 01.12.2021, що в свою чергу відповідає висновкам, викладеним у вказаній постанові.

Враховуючи вищевикладене, суд не вважає причини пропуску строку на апеляційне оскарження, зазначені в уточненому клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження від 17.12.2021 поважними, тому, клопотання не може бути задоволено з підстав, які в ньому викладені та беручи до уваги, що відповідачем не усунуті недоліки апеляційної скарги, слід надати новий строк для повного усунення недоліків апеляційної скарги - 5 днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 10.12.2021.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 169, 296, 298, 299, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст. ст. 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В

Повторно направити ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2021 про залишення без руху апеляційної скарги Головного управління Національної поліції в Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 16.08.2021 року по справі № 480/4683/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії та стягнення середнього заробітку за час затримки виплати.

Надати Головному управлінню Національної поліції в Сумській області строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом п`яти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити відповідачу, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з наданням доказів поважності причин пропуску цього строку в період з дня отримання копії ухвали про повернення апеляційної скарги, поданої вперше (23.11.2021) по дату повторної подачі апеляційної скарги (01.12.2021).

Роз`яснити відповідачу, що у разі неподання уточненого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч.4 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Т.С. Перцова