Справа № 320/11785/21
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Файдюка В.В. та Черпіцької Л.Т.,

за участю секретаря - Ворони Д.О.,

розглянувши у відкритому судового засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року про відмову у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Феодосійської сільської ради Обухівського району Київської області про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИЛА:

У вересні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просила:

- визнати протиправними та скасувати рішення виконавчого комітету Хотівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 12 червня 2009 року № 63/8 та свідоцтво про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 06 липня 2009 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 1102 в книзі № 20 від 09 липня 2009 року за територіальною громадою сіл Хотів, Круглик, Кременище Києво-Святошинського району в особі Хотівської сільської ради на будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 27708497;

- скасувати запис про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 1102 в книзі № 20 від 09 липня 2009 року за територіальною громадою сіл Хотів, Круглик, Кременище Києво-Святошинського району в особі Хотівської сільської ради на будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 27708497.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року у відкритті провадження у справі за вказаним позовом було відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, неправильно застосував норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання про відкриття провадження у справі. Скаржник вказує на те, що внаслідок задоволення позовних вимог, заявлених у цій справі, вона не набуде права власності на квартиру, у зв`язку з чим висновок суду першої інстанції про наявність між сторонами спору про майнові права на об`єкт нерухомого майна є передчасним. Також позивач зазначає, що питання про відкриття провадження у справі суд зобов`язаний вирішити протягом п`яти днів з дня отримання позовної заяви. Натомість суд першої інстанції залишив позовну заяву без руху та постановив ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі лише через тридцять п`ять днів після отримання позовної заяви.

Відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 не надходив, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Під час судового засідання представник позивача підтримала апеляційну скаргу та просила суд її задовольнити з підстав, викладених в ній.

Відповідач був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, проте явку свого представника в судове засідання не забезпечив та причини неявки суду не повідомив. За таких обставин колегія суддів, керуючись ч. 2 ст. 313 КАС України, вирішила розглядати справу за відсутності представника відповідача.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року - без змін, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , суд першої інстанції зазначив, що позивач не погоджується з тим, що право власності на будинок АДРЕСА_1 , зареєстроване за територіальною громадою сіл Хотів, Круглик, Кременище Києво-Святошинського району в особі Хотівської сільської ради. Наявність оскаржуваних рішень унеможливлює визнання за позивачем права власності на квартиру в зазначеному будинку. З огляду на викладене суд першої інстанції прийшов до висновку про наявність спору про право власності на нерухоме майно, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Під час постановлення оскаржуваної ухвали суд першої інстанції керувався також правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, висловленою в постанові від 19 лютого 2020 року у справі № 826/5586/18.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в ухвалі від 19 жовтня 2021 року, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що ОСОБА_1 оскаржує рішення виконавчого комітету Хотівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області від 12 червня 2009 року № 63/8, свідоцтво про право власності на нерухоме майно серії НОМЕР_1 від 06 липня 2009 року, рішення про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 1102 в книзі № 20 від 09 липня 2009 року за територіальною громадою сіл Хотів, Круглик, Кременище Києво-Святошинського району в особі Хотівської сільської ради на будинок АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 27708497, а також запис про реєстрацію права власності на вказане нерухоме майно.

Згідно з адміністративним позовом підставою для звернення до суду стало те, що ОСОБА_1 01 грудня 1990 року працює в Хотівському академічному ліцеї імені Левка Лукяненка на посаді вчителя, у зв`язку з чим з 1994 року проживає у квартирі АДРЕСА_1 та з 27 листопада 2002 року зареєстрована в цій квартирі.

ОСОБА_1 зазначає, що як добросовісний користувач звернулася до суду з позовом про визнання права власності на квартиру за набувальною давністю. З відзиву на позовну заяву їй стало відомо про наявність оскаржуваних рішень Хотівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, які становлять перешкоду для набуття нею права власності на квартиру.

В адміністративному позові ОСОБА_1 наголошує на тому, що при прийнятті оскаржуваних рішень та вчиненні реєстраційної дії було порушено порядок набуття права власності на безхозяйну річ, а також порядок здійснення державної реєстрації речових прав.

Критерії розмежування судової юрисдикції викладені, зокрема у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 січня 2020 року у справі № П/811/1047/16. Згідно з указаним судовим рішенням передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.

Ознаки публічно-правового спору викладені, зокрема у постанові Верхового Суду від 18 квітня 2019 року у справі № 813/3146/16, відповідно до якої публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин. Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Вирішуючи питання про визначення юрисдикції цього спору з урахуванням зазначених висновків Верховного Суду, колегія суддів враховує, що метою звернення ОСОБА_1 до суду із цим адміністративним позовом є усунення перешкод для визнання за нею у межах іншого спору, що розглядається в порядку цивільного судочинства, права власності на квартиру, яка розміщена у будинку, що перебуває у власності Хотівської сільської ради.

ОСОБА_1 хоч і вказує на прийняття рішень щодо реєстрації права власності на нерухоме майно з порушенням вимог Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», проте адміністративний позов спрямований не на забезпечення дотримання публічно-правового порядку проведення державної реєстрації, а на захист майнового інтересу позивача у набутті права власності на квартиру в цьому будинку за набувальною давністю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

У свою чергу п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України визначає, що публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Разом з тим у спірних правовідносинах Хотівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області (правонаступником якої є Феодосійська сільська рада Обухівського району Київської області згідно з рішенням від 07 грудня 2020 року № 12 «Про початок реорганізації сільських рад шляхом приєднання до Феодосіївської сільської ради Обухівського району Київської області») не здійснювала публічно-владних управлінських функцій саме у відношенні ОСОБА_1 , також позивач не була споживачем адміністративних послуг відповідача, адже оскаржувані дії та рішення були прийняті за заявою іншої особи.

Колегія суддів наголошує на тому, що будинок АДРЕСА_1 є об`єктом цивільних прав (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 27708497), право власності на нього зареєстроване за Хотівською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області.

Розгляд позовної вимоги щодо скасування рішень, пов`язаних з визнанням права власності на будинок та з державною реєстрацією цього права, є неможливим без перевірки правомірності набуття Хотівською сільською радою Києво-Святошинського району Київської області відповідного права на об`єкт нерухомого майна.

Доводи позивача про те, що в межах цієї справи не може бути вирішене питання щодо набуття нею права власності на квартиру як на доказ відсутності спору про майнові права, колегія суддів вважає необґрунтованими.

Наявність спору про право може полягати не лише у тому, що за наслідками вирішення справи за позивачем буде визнано права чи відмовлено у визнанні права власності на квартиру. Спір про право існує також у випадку, коли внаслідок прийняття рішення у справі інша особа (Хотівська сільська рада Києво-Святошинського району Київської області) може втратити право власності на об`єкт нерухомого майна.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 неправильно визначила суд, до юрисдикції якого належить розгляд і вирішення цього спору.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 .

В апеляційній скарзі позивач посилається також на те, що ухвала про відмову у відкритті провадження у справі була постановлена з порушенням процесуального строку, встановленого ч. 2 ст. 170 КАС України.

Вказана норма права передбачає, що про відмову у відкритті провадження у справі суддя постановляє ухвалу не пізніше п`яти днів з дня надходження позовної заяви.

Разом з тим саме по собі порушення процесуального строку, встановленого законом для вчинення процесуальної дії, не може бути підставою для скасування судового рішення.

Доводи апеляційної скарги позивача ґрунтуються також на тому, що ухвалою суду від 28 вересня 2021 року позовну заяву було залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду, а після виконання вимог зазначеної ухвали - відмовлено у відкритті провадження у справі з підстав порушення правил юрисдикції.

Надаючи правову оцінку зазначеному доводу, колегія суддів виходить із того, що визначальним для перевірки дотримання процесуального порядку постановлення оскаржуваної ухвали є те, що вона прийнята до відкриття провадження у справі.

За загальним правилом, установленим ч. 1 ст. 171 КАС України, з`ясування питання про те, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства передує вирішенню питання щодо дотримання строку звернення до суду.

Водночас абз. 2 ч. 2 ст. 317 КАС України передбачає, що порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Порушення норм процесуального права, на яке посилається позивач, не призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим не може бути підставою для скасування ухвали суду від 19 жовтня 2021 року.

Отже, доводи апеляційної скарги позивача не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваній ухвалі.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення у відповідності до вимог п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 238, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року про відмову у відкритті провадження у справі - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді В.В. Файдюк

Л.Т. Черпіцька

Постанова складена у повному обсязі 21 грудня 2021 року.