Справа № 640/24011/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2021 року м. Київ № 640/24011/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім"Партнер-Інвест"
пропро застосування заходів реагування
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» та просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень шляхом зобов'язання Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» відключити джерела електроживлення (розподільчих електрощитів) та накласти печатки на вхідні двері приміщень, розташованого за адресою: вул. Кіото, 25 у Деснянському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов'язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що під час здійснення перевірки встановлено, що об'єкт перевірки - приміщення Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров'ю людей, що зафіксовано в акті від 23.07.2021 року №576.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, де останній зазначає, що більшість порушень є усунутими. Окрім цього відповідач вказує, що виявленні Головним управлінням порушення не перебувають у причинно-наслідковому зв'язку з потенційною можливістю виникнення, розповсюдженням вогню; застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень матиме своїм наслідком порушення прав працівників на працю. Також, відповідач вказує, що позивачем винесено припис про усунення відповідних порушень, а законодавством не передбачена можливість подання позивачем позову про зупинення експлуатації як спосіб реагування на невиконання припису. Разом з тим, ТОВ «ТД «Партнер-Інвест» стверджує, що не є суб'єктом, який надає споживчі послуги, а саме продаж споживчих товарів для особистого споживання населенню. У зв'язку із наведеним відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

У свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, де останній, серед іншого, зазначає, що встановлені порушення не є формальними та несуть реальну загрозу життю і здоров'ю людей.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3 та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 №114 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік», ДСНС України від 26.11.2020 №633 «Про затвердження плану перевірок» з урахуванням Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникнення і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19» позивачем видано наказ від 03.06.2021 №553 «Про проведення планових перевірок» (далі - Наказ №553).

Згідно із Наказом №553 начальникам районних управлінь, УОЗЗЦЗ на ОВО, УОППД у ДУ, ВРзОПН ЦЗД Головного управління ДСНС України у м. Києві наказано організувати та забезпечити проведення у липні 2021 року планових перевірок щодо додержання суб'єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Частиною 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

На підставі Наказу №553 видано повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 15.06.2021 №29/977, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 03.06.2021 №4975.

За результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки позивачем складено акт перевірки від 23.07.2021 №576 (далі - акт №576).

Актом №576 зафіксовано наступні порушення ТОВ «ТД «Партнер-Інвест» вимог законодавства:

1) приміщення експлуатується без оформлення декларації відповідності матеріально-технічної бази суб'єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - пункти 2, 4, 5 статті 57 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗУ);

2) не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки - статті 20, 40 КЦЗУ;

3) не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії - пункт 3 частина 1 статті 20 КЦЗУ;

4) не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежних кран-комплектів - пункту 2.2 розділу V Правил пожежної безпеки України (ППБУ);

5) один раз на півроку не проводяться практичні тренування всіх задіяних працівників щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей - пункту 5 розділу II ППБУ;

6) на випадок виникнення пожежі приміщення не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для обслуговуючого персоналу - пункту 4.7 розділу VI ППБУ;

7) не проведено вимірювання значення електричного опору ізоляції між гальванічно незв'язаними колами ППКП та оповіщувачів на відповідність вимогам нормативних документів та/або технічної документації виробника відповідно до п. 5.9.1.7 ДТСУ 9047:2020 Системи протипожежного захисту. Настанова з підтримання експлуатаційної придатності - пункт 1.4 розділу V ППБУ;

8) не надано договір на технічне обслуговування системи протипожежного захисту (автоматична пожежна сигналізація, система оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей, система пожежогасіння) з спеціалізованою організацією, яка отримала ліцензію на право виконання цих робіт відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 - р. V п.п. 1.1., 1.4. ППБУ;

9) не надано договір на виведення тривожних сповіщень від приладів приймально-контрольних пожежних систем протипожежного захисту приміщень на пульт пожежного спостереження, відповідно до ДБН В.2.5- 56 - Розділ V, глава 1 пункт 1.1, 1.4 ППБУ;

10) в складському приміщенні (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (подовжувачі) - п. 1.18. розділ IV ППБУ;

11) не всі евакуаційні виходи позначені світловими покажчиками «ВИХІД», які мають бути підключені до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення, в порушенні ДБН В 1.1-7:2016 - ППБУ пункт 2.31., л. 2.32 глава 2, розділу 111.;

12) допускається замикання дверей на шляхах евакуації на замки (евакуаційні вихід з складського приміщення (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) - пункт 2.37., глави 2, розділу III, ППБУ;

13) на підлозі на шляху евакуації з складського приміщення (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) допускається влаштування виступу висотою більше 0,05 м, в порушенні ДБН В 1. і -7:2016 - ППБУ розділ III п. 2.23;

14) висота запасного евакуаційного виходу з складського приміщення (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) нижче за 2м - ППБУ розділ III п. 2.23;

15) у складському приміщенні (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) не забезпечено проходи між стелажами і стінами завширшки не менше 1 метру - п. 9.1 п. 7 розділу VI ППБУ;

16) обгородження робочих місць комірників (обліковців, товарознавців) складському приміщенні приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) не виконано із засклених перегородок з негорючих матеріалів заввишки не менше 1.8 м. - розділ VI п.9.1. ППБУ;

17) приміщення точки видачі товарів магазину «Розетка» не забезпечений 10% резервним запасом пожежних сповіщувачів від загальної кількості змонтованих в порушення п. 7.2.22 ДБН В.2.5-56:2014 - розділ V п.1.1 ППБУ;

18) допускається встановлення ППКП у складському приміщенні (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) (пожежонебезпечна зона) в порушенні п. 7.2.25 ДБН В 2.5.- 56:2014 - Розділ 11 п.22, розділ V п. 1.1, 1.2., ППБУ;

19) в складському приміщенні (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 метра від електроустаткування та від електрощитів - розділ IV, п.1.18. ППБУ;

20) для приміщень складського призначення (приміщення дня зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1- 36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою» , а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» - п. 1.18., розділ IV ППБУ;

21) отвори в протипожежних перешкодах, які утворились під час прокладання електричних комунікацій в приміщенні електрощитової не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує клас вогнестійкості та димогазонепроникнення, що вимагається будівельними нормами для цих перешкод - п. 2.4 розділу III ППБУ;

22) на дверях електрощитової не вказано місце зберігання ключів - п. 2.12 глава 2 розділу III ППБУ;

23) складські приміщення (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)), що утворилися після перепланування (технічного переоснащення), не відокремлені від торговельної зали та підсобних приміщень протипожежними перегородками 1-го типу та перекриттям 1-го типу із заповненими прорізами (протипожежні двері, тощо) відповідно до ДБН В.2.2-23:2009 та ДБН В. 1.1-7- 2016 - п. 2.3 розділу III, п. 4.1 розділу VI ППБУ;

24) не надано підтверджуючі документи на проведення прихованих робіт по прокладанню електропроводів за підвісними стелями - Розділ IV п. 1.12. ППБУ;

25) перепланування (технічне переоснащення) (влаштування складських приміщень (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)), зменшення евакуаційних виходів) здійснено без розробки проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об'єкту - п. 21,22, розділ 11 ППБУ;

26) простір за підвісною стелею не дообладнано системою пожежної сигналізації відповідно до ДБН В.2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» - Розділ 11 п.22, розділ V п. 1,1, 1.2., ППБУ;

27) підсобні приміщення не дообладнані системою пожежогасіння відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» - Розділ II п.22, розділ V п. 1.1,1.2., ППБУ;

28) запасний евакуаційний вихід з приміщень торгівельної зали проходить через складські приміщення (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) та відкривається не походу евакуації в порушені ДБН В.2.2- 23:2009 - Розділ II п.22, розділ III. п.2.23, ППБУ;

29) торгівельна зала та складське приміщення (приміщення для зберігання та готування товарів до продажу (видачі)) не обладнані системою протидимного захисту в евакуації в порушені ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» та ДБН В.2,2-23:2009 - Розділ II п.22, розділ III. п.2.23, ППБУ;

30) комутаційне обладнання влаштовано не в окремому приміщенні передбаченого для розміщення технічного обладнання, що відокремлене від інших приміщень протипожежними перешкодами з заповненням прорізів в них протипожежними дверима тощо - Розділ II, п.21, п.22, розділ І п.4 ППБУ;

31) комутаційне обладнання не обладнано автоматичною системою пожежогасіння (порушення п. 13.1., 13.3 таблиця А./ додаток А ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту») - Розділ V п. 1.2. ППБУ.

Загальна кількість порушень - 31.

Вирішуючи спір по суті суд звертає увагу на наступне.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Положеннями частини 4 статті 4 Закону № 877-V встановлено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абзацу 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до частини 10 статті 4 Закону № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Частиною 7 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Так, частина 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

На підставі пункту 22 статті 67 Кодексу Цивільного захисту України державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Копії фотографій наявні в матеріалах справи.

Приписами частин 1, 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України визначено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб`єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Як уже зазначалось раніше, за результатами проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки складено акт від 23.07.2021 №576.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини 5 статті 4 Закону № 877-V, згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, статтею 69 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, статтями 69, 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

У відзиві на позовну заяву відповідач стверджує, що встановленні порушення не перебувають у причинно-наслідковому зв'язку з потенційною можливістю виникнення пожежі, розповсюдження вогню.

Суд критично ставиться до наведених доводів мотивуючи це наступним.

Так, під час здійснення заходів нагляду (контролю) посадовими особами Головного управління враховуються порушення вимог законодавства України у сфері пожежної та техногенної безпеки, які у своїй сукупності можуть призвести до виникнення надзвичайної ситуації, і тільки після встановлення такої імовірності, Головне управління звертається до суду із позовною заявою про застосування заходів реагування.

Враховуючи це, навіть якщо не усунуті порушення не становлять наразі загрози життю та здоров'ю людей, однак можуть призвести до розповсюдження вогню та створити перешкоди для евакуації людей під час пожежі чи надзвичайної ситуації.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 03.016.2021 у справі №640/4246/19 та від 12.04.2021 у справі №640/19050/19.

Водночас, як вже неодноразово було вказано судом вище, актом №576 встановлено 31 порушення, яке допущено відповідачем.

На переконання суду, 31 порушення не є формальними, а стосується виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Зафіксовані позивачем порушення стосовно відсутності, несправності систем пожежної сигналізації, системи протидимного захисту та системи оповіщення про пожежу є дуже суттєвими, та створюють загрозу життю та здоров'ю людей, так як СПС розрахована на максимально швидку реакцію на загоряння і більш повне виключення чинників, завдяки яким відбувається процес горіння (наявність горючих речовин, присутність кисню (або, простіше кажучи, приплив свіжого повітря), наявність високої температури). Наявність даних порушень не дозволить обмежити розповсюдження полум'я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей.

Система димовидалення - це комплекс автоматичного або керованого вручну обладнання у складі системи загальної вентиляції приміщень. Її облаштування є необхідною умовою для безпечної експлуатації практично будь-якої будівлі, що відповідає сучасним нормам будівництва. Згідно статистики, під час пожежі основною причиною людських жертв є не сам вогонь, а задимленість приміщень різними продуктами горіння.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 28.01.2021 у справі 580/3267/19 , а також від 28.07.2021 по справі №640/10983/20.

Окрім цього, суд вважає за необхідне вказати стосовно порушень, що стосуються евакуації людей з приміщення (пункти 6, 11, 13, 14, 15, 28 акту № 576), що такі порушення є суттєвими, оскільки пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам та безпечній евакуації людей, зниження можливих майнових витрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Евакуація людей під час пожежі - це вимушений процес виведення людей із зони, де є можливість впливу на них небезпечних чинників пожежі. Необхідними умовами безпечної евакуації є: мінімальний час, за який можна залишити приміщення при пожежах, аваріях; найкоротша відстань від місця аварії до виходу назовні; безпечний шлях проходження людей до виходу.

Також, як вбачається зі змісту акту №576 позивачем зафіксовано експлуатацію тимчасових електромереж, складування горючих матеріалів в складському приміщенні на відстані менше 1 метра від електроустаткування та від електрощитів, не проведено вимірювання значення електричного опору ізоляції між гальванічно незв'язаними колами ППКП та оповішувачами, тощо.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Згідно із частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки покладається на власника (власників) земельної ділянки та іншого об'єкта нерухомого майна або наймачів (орендарів) земельної ділянки та іншого об'єкта нерухомого майна, якщо це обумовлено договором найму (оренди), а також на керівника (керівників) суб'єкта господарювання.

Забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладається на суб'єкта господарювання, незалежно від того чи є він власником або користувачем об'єкта.

Суд звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров'ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на Головне управління, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Безпека життя та здоров'я людей має пріоритетний характер у порівнянні з інтересами суб'єкта господарювання під час провадження господарської діяльності.

Отже, беручи до уваги наведене вище суд вважає безпідставними доводи ТОВ «ТД «Партнер-Інвест» як підстави для відмови в задоволенні позову та вказує, що порушення, які зафіксовані в акті №576 є такими, що створюють загрозу життю і здоров'ю людей.

Також при вирішенні спору по суті суд вважає безпідставними посилання відповідача на наявність складеного припису про усунення порушень, адже наявність такого припису не позбавляє права Головного управління звернутися до суду із позовною заявою про застосування заходів реагування за наявності підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України.

Водночас, суд відхиляє посилання ТОВ «ТД «Партнер-Інвест» на те, що заборона експлуатації приміщення призведене до реального зупинення господарської діяльності та обмеження права на працю, звільнення працівників, оскільки відповідно до положень статті 3 Закону № 877-V одним із основним принципів державного нагляду (контролю) є пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров'я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності. Більше того, в цій частині суд акцентує увагу на тому, що зупинення експлуатації приміщення не визначається як підстава для звільнення відповідних працівників.

Не заслуговують на увагу і твердження відповідача про те, що він не відноситься до об'єкту (закладу) роздрібної торгівлі, оскільки ним не здійснюється безпосередній продаж споживчих товарів населенню для особистого споживання, адже вказане не підтверджено належними та достатніми доказами.

Разом з цим, при вирішенні спору по суті суд відхиляє посилання ТОВ «ТД «Партнер-Інвест» на усунення певних порушень, які зафіксовані в акті №576, необхідність надання додаткового часу для усунення деяких з них, оскільки матеріали справи не містять в собі висновку позивача, що відповідач усунув зафіксовані в акті перевірки порушення (відповідний акт перевірки), а тому стверджувати про їх усунення не вбачається за можливе. Додатково в цій частині суд звертає увагу на те, що надані відповідачем фотоматеріали не дають змогу встановити місце їх створення, ідентифікувати зображені на них об'єкти по відношенню до спірного об'єкта та виконані поза межами позапланової перевірки, а відтак, з урахуванням положень статті 74 КАС України не можуть вважатися тими доказами, які отриманні у встановленому законом порядку і бути підставою для висновку суду про усунення відповідачем порушень, які зафіксовані в акті №576.

Суд зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Додатково слід відмітити, що позивач не позбавлений права в порядку встановленому Кодексом адміністративного судочинства України подати заяву про скасування заходів реагування.

Отже, оскільки на час розгляду справи належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей до суду не надано, суд вважає, що позовні вимоги про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів), розташованого за адресою: вул. Кіото, 25 у Деснянському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки є обґрунтованими.

При цьому, суд відмовляє в задоволенні позовних вимог в частині накладення печаток на вхідні двері приміщень, оскільки усунення деяких порушень, які зафіксовані в акті №576 потребують доступу до приміщення. Накладення печаток на вхідні двері зумовить неможливість усунення останніх.

Окрім цього, суд вважає за необхідне вказати, що забезпечення виконання судового рішення в цій частині має бути покладено на Головне управління ДСНС України у місті Києві.

Таким чином, адміністративний позов підлягає до задоволення частково.

Згідно з частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Приписами частини 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення позивачем витрат, пов'язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, підстави для стягнення з відповідача на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 77, 90, 241 - 246, 250, 255, 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

1. Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, б. 13, , вул. Володимирська, 13, м. Київ, 01601) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» (04080, м. Київ, вул. Кирилівська, б. 40, ) про застосування заходів реагування задовольнити частково.

2. Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Партнер-Інвест» заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень шляхом відключення джерела електроживлення (розподільчих електрощитів), розташованих за адресою: вул. Кіото, 25 у Деснянському районі міста Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

3. В іншій частині позовних вимог - відмовити.

4. Обов'язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

5. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб'єкта господарювання, в тому числі, право відтермінування зупинення експлуатації приміщень покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева