Справа № 420/19011/21
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Аракелян М.М.

розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (код ЄДРОПУ 34203597; адреса: вул. Піонерська, 5В, офіс 503, м. Одеса, 65009) до Одеської митниці Держмитслужби (; вул. Івана та Юрія Лип, 21А, м. Одеса, 65078) про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, -

ВСТАНОВИВ:

11 жовтня 2021 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Одеської митниці Держмитслужби, у якому позивач просив суд:

визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2021/200014/1 від 14 липня 2021 року;

визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2021/00461.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа №420/19011/21 о 12:22:26 розподілена на суддю Аракелян М.М.

Ухвалою суду від 18.10.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Позов обґрунтований тим, що відповідачем безпідставно відмовлено позивачу в розмитненні товару за ціною контракту, без врахування документів, які підтверджують заявлену митну вартість товару та не містять розбіжностей.

З відзиву на позовну заяву вбачається, що відповідач позов не визнає, оскільки в документах, які надані позивачем до Одеської митниці разом з митними деклараціями містилися розбіжності та відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, що було підставою для прийняття митницею рішень про коригування митної вартості товарів та відмови органу доходів і зборів у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю.

Дослідивши матеріали справи, а також обставини, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення проти позову, докази, якими вони підтверджуються, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» провадить господарську діяльність з виробництва канатів, мотузок, шпагату та сіток та оптової торгівлі продукції матеріально-технічного призначення, в тому числі імпортованої за зовнішньоекономічними контрактами з нерезидентами.

13 липня 2021 року представником позивача з метою митного оформлення товару за зовнішньоекономічним контрактом № 1904 укладеним 31 березня 2019 року з постачальником Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd. була подана до Одеської митниці Держмитслужби митна декларація № UA500500/2021/202217.

В графі 31 Митної декларації № UA500500/2021/202217 визначений Опис товару: « 1. Стрічка текстильна з поліестеру, сплетена не просочена, лінійна щільність понад 50 000 децитексів (5 г/м), що використовуються при виготовленні стропового та келажного обладнання : Стрічка текстильна завширшки: - 300мм 10Т 1000м(740 кг нетто), - 180мм 6Т 2000м(830 кг нетто), - 90мм 3Т 95000м(16150 кг нетто). Торговельна марка немає данних. Виробник Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd. Країна виробництва CN.» В графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару. В графі 42 Митної декларації визначена ціна імпортованого Товариством товару в розмірі 24603,0000 доларів США.

В графі 31 Митної декларації № UA500500/2021/202217 наведений Опис товару: «Обладнання для кріплення вантажів з чорних металів, типів: Зажим для тросса,оцинкований: Din741 Кліпси для канатів гальв: - 3мм 2000шт, - 5мм-2000шт. Гак з кільцем і фіксатор, пофарбований: 320А: - 1,5Т 200шт. 2Т 200шт. 3Т 100шт. 5Т 50шт. Талрепа ГАК ГАК, оцинкований, пристрій для стягування і вибирання слабини такелаж або тросових систем. Din1480: - 6мм 500шт. 8мм 200шт. Талрепа КОЛЬЦО КОЛЬЦО, оцинкований, пристрій для стягування і вибирання слабини такелаж або тросових систем. Din1480: - 6мм 500шт. 8мм 200шт. Ланка овальна заварна, пофарбована використовується в якості сполучної ланки тросів G80: -8 7-8,2,12t 60шт, -10 8-8,3.15t 40шт, 13 10-8,3.3t 30шт, - 16 13-8,8t 20шт. Ланка з дополнітельнмі овалами зварна, А346 G80: -6-8,2.36Т 50шт, -7-8,3.15t 40шт, -8-8,4.25t 30шт, -10-8,6.7t 20шт. 13-8,11.2t 20шт. Такелажне обладнання упаковано в картонні коробки, на 1 металевому палеті. Торговельна марка немає данних. Виробник Qingdao Hailifeng Rigging Co., Ltd. Країна виробництва CN.» В графі 33 "Код товару" декларантом визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 2% від митної вартості товару. В графі 42 Митної декларації визначена ціна імпортованого Товариством товару в розмірі 1186,9000 доларів США.

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА», на виконання вимог статті 335 та частини 2 статті 53 Митного кодексу України, подані такі документи для підтвердження заявленої митної вартості:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті

2) зовнішньоекономічний договір Контракт № 1904 від 31 березня 2019 року, Специфікація № 1 від 31 березня 2019 року - пункт 2 частини 3 статті 335 МКУ, пункт 2 частини 2 статті 53 МКУ;

3) Інвойс № HLF190409OPT від 09 квітня 2019 року - пункт 3 частини 2 статті 53 МКУ;

4) Платіжне доручення в іноземній валюті № 19 від 08 травня 2019 року та 24 від 23 липня 2019 року пункт 4 частини 2 статті 53 МКУ;

5) Міжнародна товарно-транспортна накладна № 567/19 від 31 липня 2019 року пункт 6 частини 2 статті 53 МКУ;

6) Пакувальний лист (Packing-List) - пункт 3 частини 3 статті 335 МКУ;

7) Коносамент (Ocean Bill of Lading No: WMS19061052) пункт 3 частини 3 статті 335 МКУ;

8) Наряд № 1002 від 30 липня 2019 року пункт 6 частини 2 статті 53 МКУ.

Додатково представником декларанта були надані документи, відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України: 1) Декларація країни відправлення № 00401149; 2) Журнал ордер за 01.08.18-31.07.19; 3) Розрахунок постачальника (Offer); 4) Сертифікат про походження товару (Certificate of origin of The Peoples Republic of China) пункт 7 частини 3 статті 335 МКУ; 5) Інформація про ціну («Информация о цене») пункт 8 частини 3 статті 53 МКУ; 6) Лист постачальника від 02.08.2019 року пункт 8 частини 3 статті 53 МКУ.

14 липня 2021 року Одеською митницею Держмитслужби прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів № UA500500/2021/200014/1 за митною декларацією № UA500500/2021/202217. За результатами перевірки декларацій та документів, наданих згідно з вимогами Митного кодексу України, Одеською митницею Держмитслужби прийнята Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00461, при цьому вартість товару визначена за шостим (резервним) методом, а не за ціною контракту.

Відповідно до пунктів 1-4 графи 33 Рішення зазначено:

« 1) ціна товару № 1 в інвойсі від 09.04.2019 № HLF190409OPT вказана різна на кожну позицію ( 1,029; 0,577; 0,236 доларів США за метр, а в копії митної декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149 - одна на всі 98000 метрів 0,251 доларів США за метр;

2) ціна товару № 2 в інвойсі від 09.04.2019 № HLF190409OPT вказана різна на кожну позицію, а в копії митної декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149 - одна на всю кількість 0,1866 доларів США за шт.;

3) кількість задекларованого товару № 2 - 6260 штук, а в копії митної декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149 зазначено 6360 штук;

4) при числовому обчисленні вартості товарів в копії митної декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149 виявлені неточності в розрахунках: 98000 х 0,251 = 24598, а у вказаній МД 24603; 6360 х 0,1866 = 1186,776, а в МД 1186,9, та якщо брати до уваги той факт, що кількість товару № 2 вказана неправильно, то і загальна вартість товару № 2 неправильна, це говорить про розбіжності з даними в МД від 28.06.2021 № 500500/2021/202217».

Також вказано, що наявні ознаки підробки документів з огляду на розбіжності у датах поданих документів, та не включено у вартість товару вартість пакування.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відповідно до положень ст. 49, 52 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів та зборів; подавати органу доходів та зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів та зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до вимог ст. 53 Митного кодексу України одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів та зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, а саме: декларацію митної вартості та документи що підтверджують числові значення складових митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); інвойс; платіжні або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи; копія імпортної ліцензії; страхові документи, тощо.

У разі якщо зазначені документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності), зокрема, виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прейскуранти (прас - листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; копію митної декларації країни відправлення; тощо.

Декларанту запропоновано відповідно до п. 3 ст. 53 Митного кодексу України для підтвердження заявленої митної вартості протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації виробника товару.

Відповідно до ст. 54, 55 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів та зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування, яке має містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування, тощо.

При розгляді документів та пояснень, які були додатково надані, митним органом було встановлено, що декларантом всі наявні розбіжності не усунені та не подані всі документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2-4 ст. 53 Митного кодексу.

Оскільки, на думку Митниці, подані позивачем разом з МД документи містили зазначені вище розбіжності, Одеською митницею складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом визначення митної вартості за резервним методом.

Суд вважає дії митного органу щодо відмови в застосуванні митної вартості, заявленої позивачем, за першим методом митної оцінки за ціною договору, неправомірними, картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення таким, що підлягає скасуванню, рішення про коригування відповідачем митної вартості за вищезазначеною партією товару протиправним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що декларант надав всі необхідні документи, які давали змогу митному органу визначити митну вартість товару, надані документи підтверджують числове значення митної вартості товару та не містять розбіжностей.

Митний орган зазначав, що невідповідність даних у інвойсі та митній декларації країни відправлення є підставою для коригування митної вартості товарів, оскільки на думку відповідача неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.

Суд звертає увагу, що відповідно до частини 5 статті 264 МКУ з метою визначення правильності заповнення поданої митної декларації та відповідності доданих до неї документів установленим вимогам орган доходів і зборів здійснює перевірку митної декларації. Відповідно до частини 1 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Відповідно основним призначенням митного контролю згідно з приписами митного законодавства є перевірка числового значення митної вартості, тобто сумарного значення ціни контракту та наявних додаткових складових до ціни договору, визначних частиною 10 статті 58 МКУ та Переліком додаткових складових до ціни договору, затверджених Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598. Таким чином, обсяг митного контролю не розповсюджується на питання повноти даних і змістовності, наданих з метою митного оформлення імпортованого товару, документів, за умови можливості встановлення складників митної вартості та правильності їх числових значень. Відповідно, якщо подані декларантом документи дають можливість підтвердити задекларовану вартість товару, вимога митного органу про витребування додаткових документів є безпідставним.

Відповідно до п. 7 частини третьої ст. 53 Митного кодексу копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається (за наявності) декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товарів. Копія митної декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149 не є основним документом для підтвердження заявленої митної вартості відповідно до частини другої статті 53 Митного кодексу України.

З урахуванням такої позиції суд вважає, що зазначені у пунктах 1-4 графи 33 Рішення розбіжності, що містяться у додатковому документі (копії митної декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149) не впливають на можливість перевірки та підтвердження митної вартості товару за ціною контракту.

Зі змісту спірного рішення судом встановлено, що митним органом здійснено виключно порівняння наданої документації із митною декларацією країни походження, однак із фактичним обсягом товару співставлення не проведено. Суд звертає увагу, що оформлення такого документу проведено контрагентом позивача, а тому ставити такі невідповідності у провину ТОВ «Уітака» підстави відсутні.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у Постанові від 20 березня 2020 року у справі № 480/4423/18: «Підставою для такого коригування стали розбіжності у наданих позивачем для декларування відомостях щодо ціни товару та одиниць його виміру, а саме: в інвойсі від 7 вересня 2018 року № QDKR/IPSL/1804 ціна одного з товарів вказана за рулон, а в експортній митній декларації від 9 вересня 2018 року № 00815999 - за кілограм (а.с.13). Відповідно до матеріалів справи, оцінку яким було надано судами попередніх інстанцій, дані щодо загальної вартості, кількості та ваги імпортованого позивачем товару є однаковими як в інвойсі від 7 вересня 2018 року № QDKR/IPSL/1804 (а. с. 24), в якому ціну такого товару вказано за рулон, так і в експортній митній декларації від 9 вересня 2018 року № 00815999 (а. с. 38), в якій відповідну ціну вказано за кілограм. На переконання колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, зазначені розбіжності не призвели до неповноти або недостовірності відомостей про митну вартість відповідного товару та не є законною підставою для здійснення коригування їх митної вартості відповідно до статті 55 МК України. Так, перевірка правильності розрахунку митної вартості імпортованого товару, здійсненого декларантом за основним методом, могла бути вчинена митним органом шляхом співставлення відомостей щодо ваги, кількості та загальної вартості товару, які містилися у специфікації до контракту та інвойсі, а також в експортній митній декларації, використовуючи прості математичні розрахунки. Отже, вказані розбіжності не перешкоджали встановленню митної вартості за основним методом, враховуючи відсутність розбіжностей саме у числових значеннях складових заявленої митної вартості як того вимагають приписи статей 54, 55 МК України щодо суті контролю за правильністю визначення митної вартості товарів».

Вказана правова позиція Верховного Суду підтверджує, що митний орган не може зловживати повноваженнями та здійснювати коригування митної вартості лише з формальних підстав.

Суд при цьому звертає увагу, що інші документи містять вірно вказану інформацію, а саме специфікація № 1 від 31 березня 2019 року, інвойс № HLF190409OPT від 09 квітня 2019 року містять ідентичну інформацію щодо кількості товару № 1 (98000), кількості товару № 2 (6260), загальної ваги товарів № 1 та № 2 разом (нето -18802,10; брутто - 18900), загальної вартості товарів № 1 та № 2 разом (25789,90). У пакувальному листі (Packing -List) та Коносаменті (Ocean Bill of Lading No: WMS19061052) містять ідентичні відомості, щодо загальної ваги товарів № 1 та № 2 разом (нето -18802,10; брутто - 18900). Відповідно до платіжних доручень в іноземній валюті № 19 від 08 травня 2019 року та 24 від 23 липня 2019 року ціна, що була фактично сплачена складає 25 789 (двадцять п`ять тисяч сімсот вісімдесят дев`ять) гривень, 90 копійок.

Ідентична інформація щодо загальної ваги товарів № 1 та № 2 разом (нето -18802,10; брутто - 18900), загальної вартості товарів № 1 та № 2 разом (25789,90) міститься також у митній декларації країни відправлення від 14.06.2019 № 00401149.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, однак відповідач не довів наявність розбіжностей в поданих документах, подані документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а також надавали можливість відповідачу визначити митну вартість товару, відповідач не мав права витребовувати у позивача додаткові документи та відмовляти у розмитненні товару позивачу за ціною контракту.

Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності задекларованої митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, у відзиві на позов відповідачем не спростовані доводи позивача.

Посилання відповідача в рішеннях про коригування митної вартості товару на наявність інформації про те, що подібний товар був оформлений за вищою митною вартістю суд не приймає до уваги, оскільки, відомості з інформаційної бази даних носять допоміжний інформаційних характер та не є безперечним доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Суд звертає увагу, що використані для визначення митної вартості МД та їх дані не можуть бути перевірені судом, оскільки такі докази відповідачем не надані.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не доведено суду, що надані позивачем документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст. 8 Митного кодексу України державна митна служба здійснюється на основі принципів, в тому числі, законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі, заохочення доброчесності, тощо.

Згідно з ч. 3 ст. 318 Митного кодексу України митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 54 Митного кодексу України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Оскільки позивачем були надані для митного оформлення товару документи, необхідні для визначення його митної вартості, документи містять повну інформацію про митну вартість товару та її складові частини, не містять суттєвих розбіжностей, тощо, відмова відповідача у розмитненні товару за митною декларацією є неправомірною, оскаржувані картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішення про коригування митної вартості товарів, внаслідок якого складено картки відмови, є протиправними та підлягають скасуванню судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Уітака обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні позовної заяви було сплачено судовий збір у розмірі 3598 (три тисячі п`ятсот дев`яносто вісім) грн. 30 коп. (а.с.16-17), ці витрати суд покладає на відповідача.

Суд дійшов висновку про стягнення з Одеської митниці Держмитслужби () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (код ЄДРОПУ 34203597) судового збору у сумі 3598 (три тисячі п`ятсот дев`яносто вісім) грн. 30 коп.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (код ЄДРОПУ 34203597; адреса: вул. Піонерська, 5В, офіс 503, м. Одеса, 65009) до Одеської митниці Держмитслужби (; вул. Івана та Юрія Лип, 21А, м. Одеса, 65078) про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2021/200014/1 від 14 липня 2021 року Одеської митниці.

Визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2021/00461 Одеської митниці.

Стягнути з Одеської митниці Держмитслужби () за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (код ЄДРОПУ 34203597) судовий збір у сумі 3598 (три тисячі п`ятсот дев`яносто вісім) грн. 30 коп.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя М.М. Аракелян