Справа № 520/6600/21
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2021 р.Справа № 520/6600/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Катунова В.В. , Бершова Г.Є. ,

за участю секретаря судового засідання Юсіфової Г.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021, головуючий суддя І інстанції: Тітов О.М., м. Харків, повний текст складено 05.07.21 по справі № 520/6600/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555" до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Солком 555" (далі - ТОВ "Солком 555") звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків,61057), Державної податкової служби України (Львівська площа, буд. 8,м. Київ,04053) в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 16.02.2021 №2403342/35477509 про відмову у реєстрації податкової накладної №45 від 16.10.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555"; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №45 від 16.10.2020, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Солком 555", за датою подання до Реєстру; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 16.02.2021 №2403340/35477509 про відмову у реєстрації податкової накладної №47 від 02.11.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555"; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №47 від 02.11.2020, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Солком 555", за датою подання до Реєстру; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 22.02.2021 №2415591/35477509 про відмову у реєстрації податкової накладної №48 від 02.11.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555"; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №48 від 02.11.2020, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Солком 555", за датою подання до Реєстру; скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555" Критеріям ризиковості платника податку №73130 від 06.10.2020 та №22362 від 26.02.2021; зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області виключити платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Солком 555" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 задоволено позовні вимоги ТОВ "Солком 555".

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 16.02.2021 №2403342/35477509 про відмову у реєстрації податкової накладної № 45 від 16.10.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555".

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №45 від 16.10.2020, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Солком 555", за датою подання до Реєстру.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 16.02.2021 №2403340/35477509 про відмову у реєстрації податкової накладної №47 від 02.11.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555".

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №47 від 02.11.2020, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Солком 555", за датою подання до Реєстру.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії Головного управління ДПС у Харківської області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, від 22.02.2021 №2415591/35477509 про відмову у реєстрації податкової накладної №48 від 02.11.2020 Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555".

Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №48 від 02.11.2020, складену Товариством з обмеженою відповідальністю "Солком 555", за датою подання до Реєстру.

Скасовано рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555" Критеріям ризиковості платника податку №73130 від 06.10.2020 та №22362 від 26.02.2021.

Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Харківській області виключити платника податку Товариство з обмеженою відповідальністю "Солком 555" з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого структурного підрозділу Державної податкової служби України та Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Солком 555" 9080 (дев`ять тисяч вісімдесят) грн. 00 коп. солідарно з кожного з відповідачів по 4540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн. 00 коп. у відшкодування сплаченого судового збору

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що в ході вжиття контрольно-перевірочних заходів складено акт про неможливість проведення перевірки у зв`язку з відсутністю підприємства за податковою адресою. З метою контролю за виробництвом та обігом підакцизних товарів в ході відпрацювання ТОВ "Солком 555" встановлено що підприємство отримало значні обсяги пального з доставкою, при цьому не реєструвала акцизні склади, не отримувало ліцензію на оптової, роздрібної торгівлі та зберігання пального. Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ "Солком 555" та наявна податкова інформація свідчить про ймовірність задіяння платника у створенні та залученні до незаконної діяльності та про можливість віднесення до переліку ризикових. Стверджує, що використання контролюючим органом податкової інформації, наявної в інформаційних системах ДПС, або внесення інформації в такій бази за результатами її опрацювання, здійснення податкового контролю, зокрема, віднесення позивача до платників, які відповідають критеріям ризиковості, є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання професійних обов`язків і є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Зазначає, що позовна вимога про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є протиправною, тому у разі встановлення судом його протиправності з огляду на дискреційний характер повноважень контролюючого органу документи повинні бути розглянуті Комісією повторно.

Скориставшись правом подання відзиву на апеляційну скаргу, позивач просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

У судове засідання суду апеляційної інстанції учасники справи не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) , не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Солком 555" () пройшло передбачену законом процедуру державної реєстрації та набуло статусу юридичної особи.

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області у відношенні підприємства було прийнято наступні рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- №2403342/35477509 від 16.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної від №45 від 16.10.2020;

- №2403340/35477509 від 16.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної від №47 від 02.11.2020;

- №2415591/35477509 від 22.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної від №48 від 02.11.2020.

Не погоджуючись з вказаними рішеннями, позивачем подано скарги до ДПС України.

За результатом розгляду скарг Відповідачем -2 були прийняті рішення, якими залишено без задоволення скарги платника податку, а рішення Комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних залишено без змін, а саме:

- рішення про залишення скарги без задоволення №10663/35477509 від 03.03.2021;

- рішення про залишення скарги без задоволення №10664/35477509/2 від 03.03.2021;

- рішення про залишення скарги без задоволення №10662/35477509/2 від 03.03.2021.

Вважаючи рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області неправомірними, якими відмовлено в реєстрації податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про недоведеність відповідачем як суб`єктом владних повноважень наявності достатніх правових підстав для зупинення реєстрації поданих позивачем податкових накладних.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статі 201 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок № 1246).

За визначенням, наведеним у пункті 2 Порядку № 1246, податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

За змістом пункту 11 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до пунктів 12, 13, 14 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з пунктом 17 Порядку №1246 у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до цієї норми Кабінетом Міністрів України 11.12.2019 прийнято постанову № 1165, якою затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Порядок №1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

З приєднаних до матеріалів справи квитанцій встановлено, що підставою для зупинення реєстрації податкових накладних став висновок контролюючого органу про те, що позивач відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Вказаний критерій використовується тоді, коли у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Матеріалами справи підтверджується, що Комісія регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів Україні від 11 грудня 2019 №1165, з урахуванням отриманої від платника податку інформації та копій відповідних документів №1502/1 від 15.02.2021 прийняла рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме - наявні ознаки проведення ризикових операцій (а.с.90).

Водночас, за даних обставин, суд першої інстанції цілком обґрунтовано зауважив, що в оскаржуваному рішенні відповідачем, в рядку "Податкова інформація", всупереч вимогам Порядку № 1165, не було ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції.

Колегія суддів зазначає, що згідно з додатком 4 Порядку № 1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

У порушення вищевказаних вимог в оскаржуваному рішенні не розшифровано та не зазначено суть і характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні/розрахунки коригування платника, в яких були зафіксовані такі операції. Контролюючим органом лише процитовано зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Водночас, загальними вимогами, які встановлюються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних (фактичних і юридичних) підстав, а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Натомість, спірне рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Вищенаведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20.

У вказаній постанові Верховний Суд зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

В апеляційній скарзі відповідач стверджує, що підставою для прийняття такого рішення слугувала податкова інформація про те, що в ході вжиття контрольно-перевірочних заходів складено акт про неможливість проведення перевірки у зв`язку з відсутністю підприємства за податковою адресою. В ході відпрацювання ТОВ "Солком 555" встановлено що підприємство отримало значні обсяги пального з доставкою, при цьому не реєструвала акцизні склади, не отримувало ліцензію на оптової, роздрібної торгівлі та зберігання пального. Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ "Солком 555" наявна податкова інформація свідчить про ймовірність задіяння платника у створенні та залученні до незаконної діяльності та про можливість віднесення до переліку ризикових.

Водночас колегія суддів ставить під сумнів наявність такого акта про неможливість проведення перевірки у зв`язку з відсутністю підприємства за податковою адресою та звертає увагу на те, що питання можливості проведення фактичної перевірки ТОВ "Солком 555" згідно наказу ГУ ДПС у Харківській області від 25.08.2020 № 2676 "Про проведення фактичної перевірки ТОВ "Солком 555" вже було предметом судового розгляду у справі № 520/11584/20.

З обставин цієї справи колегією суддів встановлено, що ГУ ДПС був проведений аналіз наявних у контролюючого органу інформаційних баз даних, за результатом якого було встановлено, що ТОВ "Енергокомплектпостач" відвантажувало на користь ТОВ "Солком 555" пальне у великих обсягах. На думку податкового органу, позивач акцизні склади не реєстрував, ліцензію на право роздрібної торгівлі та/або зберігання пального не отримував, що стало підставою для проведення фактичної перевірки у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального. В свою чергу ТОВ "Солком 555" не погодившись із підставами перевірки, фактично не допустив посадових осіб до перевірки, одночасно оскарживши такий наказ до суду.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30 листопада 2020 року у справі № 520/11584/20, яке залишено без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 30.03.2021, адміністративний позов ТОВ "Солком 555" задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління ДПС у Харківській області №2676 від 25.08.2020 Про проведення фактичної перевірки ТОВ "Солком 555".

В ході судового розгляду цієї справи судами встановлено, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не надав письмових та належним чином оформлених доказів, які б підтвердили що підставою для прийняття оскаржуваного наказу слугувала інформація про порушення позивачем вимог законодавства.

Отже, доводи контролюючого органу про ймовірність задіяння платника у створенні та залученні до незаконної діяльності та про можливість віднесення до переліку ризикових та відсутність платника за податковою адресою спростовуються висновками суду у справі № 520/11584/20.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що контролюючим органом не надано доказів, який би досліджувався в ході засідання комісії, і який слугував підставою для прийняття оскаржуваних рішень та оскаржувані рішення не містять мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувані рішення податкового органу не містять обґрунтованих підстав віднесення ТОВ "Солком 555" до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, доказів, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником із посиланнями на відповідні документи.

На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про недоведеність відповідачем правомірності застосування до ТОВ "Солком 555" п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, з огляду на що оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо доводів апеляційної скарги про помилковість висновків суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог щодо зобов`язання податкового органу виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, колегія суддів зазначає таке.

Так, доводи відповідача в апеляційній скарзі зводять до того, що оскаржуваним рішенням, внесенням до позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку не породжуються правові наслідки для платника податків та не порушуються його права, що є підставою для відмови у задоволенні позову, на підтвердження чого відповідач посилається на правову позицію Верховного Суду, викладену, зокрема, у в постановах від 27.08.2019 по справі №540/2077/18 та від 20.11.2019 по справі № 480/4006/18.

Колегія суддів зазначає, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

При цьому, нормами Порядку № 1165 прямо передбачена можливість оскарження рішення податкового органу про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості, у тому числі у судовому порядку.

Натомість, висновки Верховного Суду у зазначених постановах сформовані стосовно правовідносин, що склались до 31.01.2020, в момент чинності Порядку № 117, яким можливість оскарження таких рішень контролюючого органу не передбачалась.

Стосовно посилань заявника апеляційної скарги на те, що спірне рішення про визначення ТОВ "Солком 555" таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку не є рішенням, яке тягне за собою виникнення негативних наслідків для підприємства, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Слід враховувати, що наслідком прийняття відповідачем спірного рішення та внесення платника податку до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, може бути зупинення в автоматичному порядку реєстрації всіх без виключення поданих позивачем податкових накладних/розрахунків коригування, а також прийняття у подальшому рішень про відмову у такій реєстрації, що фактично позбавляє можливості платника податків належним чином здійснювати господарську діяльність.

Отже, не виключення позивача із наведеного переліку може призвести до певних правових наслідків, у зв`язку з чим, враховуючи, що судовим розглядом встановлено протиправність рішення про визначення ТОВ "Солком 555" таким, що відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, колегія суддів вважає, що зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості є дотриманням гарантій, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Враховуючи викладене, колегія суддів уважає, що вимоги про зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є належним способом захисту прав позивача та відповідає ст. 245 КАС України, як похідна вимога, з огляду на це, погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення вимог позову в цій частині.

При цьому, на противагу аргументам апеляційної скарги відповідача, зазначає, що задоволення позовних вимог у цій частині не є втручанням у здійснення відповідачем дискреційних повноважень, а є запорукою того, що права позивача будуть поновлені у законний спосіб.

У зв`язку з вищевикладеним колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позову у цій частині.

Продовжуючи судовий розгляд, колегія суддів зважає на те, що позивачем складено податкові накладні та направлено їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, а саме: податкову накладну №45 від 16.10.2020, податкову накладну №47 від 02.11.2020, податкову накладну №48 від 02.11.2020.

За результатами обробки зазначених податкових накладних в Автоматизованій системі "Єдине вікно подання електронних документів" Державної податкової служби України було сформовано квитанції про реєстрацію податкових накладних, а саме: від 13.11.2020 зареєстрованої в ЄРПН за № щодо ПН №45 від 16.10.2020; від 30. 11.2020 зареєстрованої в ЄРПН за № щодо ПН №47 від 02.11.2020; від 30.11.2020 зареєстрованої в ЄРПН за № щодо ПН №48 від 02.11.2020.

У квитанціях зазначено: "Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 16.10.2020 №45 та від 02.11.2020 №47 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку".

Зі змісту квитанцій вбачається, що контролюючим органом зупинено реєстрацію внаслідок того, що платник податку відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Даними квитанціями Позивачу запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як встановлено вище підстави для прийняття рішень про відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку визнані судом не аргументованими/ що має наслідком відсутність підстав для зупинення реєстрації податкових накладних.

При цьому, судом апеляційної інстанції встановлено, що позивачем до контролюючого органу надані пояснення та копії документів щодо податкових накладних накладних, реєстрацію яких зупинено, на підтвердження факту надання послуг та реалізації на адресу покупця цих послуг.

Суд погоджує висновок суду першої інстанції, що первинні документи, оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентом, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних, складені відповідно до вимог законодавства та є первинними документами, які засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентом господарських зобов`язань.

В той же час, оскаржене рішення не містить чіткого визначення підстав для прийняття комісією рішення про відмову в реєстрації податкових накладних.

Загальними вимогами, які висуваються до індивідуальних актів як актів правозастосування, є обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій, мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у порядку, визначеному діючим законодавством.

Тобто, можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення нормативно-правовим актом та, відповідно, контролюючим органом конкретної підстави віднесення господарської операції чи платника податку до категорії ризикових. Вживання контролюючим органом загального посилання на пункт 8 Критеріїв ризиковості операцій, як в цьому випадку, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до підстав зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості індивідуальних актів призводить до протиправності таких актів.

Однак, в порушення наведених вимог законодавства, оскаржувані рішення містять лише загальне твердження: "Надання платником податку копій документів, первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності первинних типових форм та галузевої специфіки, накладних (документи, які не надано, підкреслити)".

У графі Додаткова інформація зазначено про відсутність документів щодо транспортування, складських документів, рахунку-фактури на оплату від постачальника.

З приводу таких мотивів прийняття оскаржуваних рішень, колегія суддів уважає, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

В даному випадку, відповідачем ґрунтовних недоліків щодо поданих позивачем документів не встановлено та не вказано у відповідному рішенні, а відмова у реєстрації спірних податкових накладних фактично обґрунтована відсутністю одиничних документів, які з огляду на надання інших первинних документів, що підтверджують реальність здійснення господарської операції, не можуть підставою для відмови в реєстрації податкових накладних.

З огляду на викладене, враховуючи встановлені обставини справи, які свідчать про неправомірність підстав зупинення реєстрації податкових накладних, про необґрунтованість рішень про відмову у реєстрації податкових накладних в ЄРПН, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції щодо протиправності оскаржуваних рішень Комісії ГУ ДПС у Харківській області.

Пунктами 19, 20 Порядку № 1246 встановлено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення);

неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Дійшовши обгрунтованого висновку про неправомірність оскаржених рішень відповідача, суд першої інстанції правомірно виходив із того, що належним способом захисту порушеного права є не лише скасування таких рішень, а й зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунки коригування до податкових накладних в ЄРПН, оскільки саме такий спосіб захисту порушеного права є свідченням того, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують..

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу ДПС України залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 по справі № 520/6600/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді В.В. Катунов Г.Є. Бершов
Повний текст постанови складено 21.12.2021.