Справа № 640/12696/21
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2021-12-20 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/313
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2021 року м. Київ № 640/12696/21

за позовомОСОБА_1
до 3-я особаВищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатур м. Києва
провизнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії
Суддя О.В.Головань

Обставини справи:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про

визнання протиправним та скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 19 лютого 2021 року за №11-007/2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 01 квітня 2020 року за №234- 1 V/2020 про допуск до складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 27 травня 2020 року за №239- V/2020 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Ухвалою суду від 18.05.2021 р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без виклику сторін.

01.07.2021 р. надано відзив на позов.

Також 01.07.2021 р. відповідачем подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін.

Ознайомившись з клопотанням, матеріалами справи, суд дійшов висновку про те, що вони є достатніми для розгляду справи в порядку письмового провадження.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд, -

ВСТАНОВИВ:

30.03.2020 року, за вхід. № 7727, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про допуск до складення кваліфікаційного іспиту з доданими документами.

01 квітня 2020 року рішенням кваліфікаційної палати КДКА м. Києва № 234-ІV/2020, ОСОБА_1 допущений до складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю.

20 травня 2020 року ОСОБА_1 склав письмовий іспит, середній бал за результатами складання якого становить 86,5 балів.

27.05.2020 року ОСОБА_1 склав усний іспит, середній бал за результатами складення якого становив 63,4, а загальна оцінка (сумарна кількість середніх балів) за результатами складання кваліфікаційного іспиту (письмового та усного іспитів): 149, 9 балів (86,5 + 63,4).

Рішенням кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва № 239-V/2020 від 27 травня 2020 року затверджено результати складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та визнано таким, що успішно склав кваліфікаційний іспит для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні.

Не погоджуючись з ухваленими рішеннями, голова Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва Орлов І.Ф. , 09.12.2020 року звернувся до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою.

Строк на оскарження рішень КДКА м. Києва від 01.04.2020 року та 27.05.2020 року, передбачений ч. 8 ст. 50 Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" пропущено.

Скаржником заявлено клопотання про визнання поважними причин пропуску строку на оскарження рішень та його поновлення.

Розглянувши доводи Скаржника, ВКДКА вважає за можливе розглянути скаргу по суті.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури листом витребувала у КДКА міста Києва матеріали кваліфікаційної справи ОСОБА_1

24 грудня 2020 року, за вхід. № 14865, на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла кваліфікаційна справа (особова) № 1727/20 ОСОБА_1 , розпочата 30.03.2020 року.

29 грудня 2020 року, листом за вих. № 4004, голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури доручив члену ВКДКА Вишаровський В.К. провести перевірку відомостей та фактів, які викладені у скарзі.

Згідно зі змістом скарги рішеннями КДКА м. Києва від 01.04.2020 року та 27.05.2020 року ОСОБА_1 був допущений до складання кваліфікаційного іспиту, за результатами якого йому видано свідоцтво про складання кваліфікаційного іспиту.

22.06.2020 року від КДКА Запорізької області надійшла інформація про те, що ОСОБА_1 звертався 11.10.2019 року з заявою про допуск до складання кваліфікаційного іспиту до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Запорізької області.

Кваліфікаційного іспиту він не склав і рішенням КДКА Запорізької області № 89 від 25.10.2019 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Тобто, ОСОБА_1 , при зверненні 30.03.2020 р. до КДКА м. Києва, приховав факт звернення до КДКА Запорізької області 11.10.2019 р., порушив вимоги ч. 4 ст. 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", що призвело до протиправного та незаконного прийняття КДКА м. Києва рішення № 234-ІV/2020 про допуск його до складання кваліфікаційного іспиту та рішення № 239-V/2020 від 27.05.2020 року про видачу йому свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Частиною 4 ст. 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може бути допущена до складення такого іспиту повторно не раніше ніж через шість місяців.

ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту КДКА Запорізької області 25.10.2019 року, як особі що його не склала. Повторно він звернувся з заявою про складення кваліфікаційного іспиту уже до КДКА м. Києва 30.03.2020 року, тобто через 5 місяців 5 днів.

Оскільки вказана інформація стала відома КДКА м. Києва уже після ухвалених рішень, а Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Порядком допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядком складання кваліфікаційного іспиту та методикою оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (затверджене рішенням Ради адвокатів України від 17.1.2013 р. № 270, з послідуючими змінами та доповненнями), Регламентом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (затверджений рішенням Ради адвокатів України № 77 від 16.02.2013 р.), не передбачена можливість скасування кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури своїх рішень, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва звернулася за роз`ясненнями до Національної асоціації України, Ради адвокатів України (№ 02/1615/2020 від 08.2020 року).

Рішенням Ради адвокатів України № 82 від 21.09.2020 року, яке надійшло на адресу КДКА м. Києва 20.10.2020 року, вхід. № 01/1730, встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 приховали інформацію про звернення до КДКА Запорізької області та порушили вимоги ч. 4 ст. 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", що призвело до протиправного та незаконного прийняття КДКА м. Києва ряду рішень з цього приводу.

Згідно п.1 ч. 4 ст. 52 Закону до повноважень Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури віднесено розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

12.11.2020 року на засіданні КДКА м. Києва було ухвалено рішення щодо направлення на адресу ВКДКА скарги за підписом голови КДКА м. Києва Орлова І.Ф. на рішення КДКА м. Києва про допуск до складення кваліфікаційного іспиту та видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 .

З огляду на колегіальність прийняття рішень КДКА м. Києва та з урахуванням детального розгляду членами КДКА м. Києва рішення РАУ № 82 від 21.09.2020 р., на засіданні КДКА м. Києва, яке відбулося 12.11.2020 р., протягом місяця Орлов І.Ф. подав скаргу до ВКДКА.

Голова КДКА м. Києва Орлов І.Ф. просить скасувати рішення КДКА м. Києва № 234-ІV/2020 від 01.04.2020 р. про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту та рішення КДКА м. Києва № 239-V/2020 від 27.05.2020 р. про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту.

Будь-яких заперечень, пояснень на скаргу голови КДКА м. Києва Орлова І.Ф., від ОСОБА_1 на адресу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не надходило.

Рішенням Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 19 лютого 2021 року за №11-007/2021 на підставі ст.ст. 8, 9, 52 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури -

скаргу Голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва Орлова І.Ф. - задоволено;

рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 234-ІV/2020 від 01.04.2020 року про допуск до складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 , - скасовано;

рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 239-V/2020 від 27.05.2020 року про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, - скасовано.

Зокрема, у рішенні зазначено наступне.

Як вбачається з матеріалів кваліфікаційної (особової) справи ОСОБА_1 , він, звертаючись 30 березня 2020 року з письмовою заявою до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва про допуск до складання кваліфікаційних іспитів, приховав та не повідомив про те, що рішенням КДКА Запорізької області № 89 від 25 жовтня 2019 року йому відмовлено у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, у зв`язку з тим, що він продемонстрував низький рівень знань у низці галузей права, включаючи цивільне, цивільне процесуальне, кримінальне, кримінальне процесуальне, трудове, проваджень щодо адміністративних проступків, а також низький рівень знань з питань, що регулюють діяльність адвокатури в Україні.

Таким чином, ВКДКА приходить до висновку, що ОСОБА_1 звернувся до КДКА м. Києва із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту приховавши інформацію щодо нескладення кваліфікаційного іспиту у КДКА Запорізької області, без дотримання строку, передбаченого для повторної здачі такого іспиту, тобто з порушенням ч. 4 ст. 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", що є підставою для скасування рішення кваліфікаційної палати КДКА м. Києва про допуск його до складання кваліфікаційного іспиту.

Крім того, враховуючи положення статей 8, 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та положень Розділу 3, 4 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядку складення кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, вбачається, що рішення про затвердження результатів складення кваліфікаційного іспиту та відповідно про видачу особі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, приймається лише за наявності та після прийняття рішення про допуск особи до складення кваліфікаційного іспиту.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, та враховуючи те, що рішення про допуск до складення кваліфікаційного іспиту підлягає скасуванню, скасуванню підлягає також і рішення про затвердження результатів складання кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту, оскільки воно є похідним та пов?язаним з рішенням про допуск до кваліфікаційного іспиту.

Позивач - ОСОБА_1 - вважає вказане рішення протиправним та просить його скасувати з таких підстав.

Позивач зазначає, що рішення про допуск до складення кваліфікаційного іспиту оскарженню не підлягає, тоді як рішення про відмові у допуску до складення кваліфікаційного іспиту може бути оскаржене лише особою, відносно якої воно прийнято, згідно з положеннями ст. 6, 8 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Отже, рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 19 лютого 2021 року за №11-007/2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 01 квітня 2020 року за №234- 1 V/2020 про допуск до складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 27 травня 2020 року за №239- V/2020 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту не можуть бути предметом оскарження, а у скаржника - голови КДКА м. Києва Орлова І.Ф. - відсутнє право на звернення зі скаргою.

Також позивач зазначає, що засідання 04.02.2021 р., на яке був запрошений позивач, відбулося за його відсутності, оскільки запрошення позивач отримав лише 08.02.2021 р. та 15.02.2021 р. повідомив про бажання особисто взяти у ньому участь.

Крім того, позивачем повідомлено про оскарження рішення Ради адвокатів України №82 від 21.09.2020 р. "Про відомості в ЄРАУ стосовно ОСОБА_1 та ОСОБА_5 " (справа №640/32643/20).

Також позивач посилається на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 02.06.2020 р. у справі №826/10717/18, якою рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 грудня 2018 року у справі №826/10717/18 залишено без змін щодо визнання протиправними дії Недержавної некомерційної професійної організації "Національна асоціація адвокатів України" щодо вилучення з відкритого доступу публічної інформації щодо адвоката ОСОБА_1. з Єдиного реєстру адвокатів України.

Відповідач - Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури - проти задоволення позовних вимог заперечив, підтримавши висновки оскаржуваного рішення.

Також відповідач зазначив, що оскільки Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Порядком №270 від 17.01.2013 р., Регламентом №77 від 16.02.2013 р. не передбачено можливість скасування кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури своїх рішень, КДКА м. Києва, після отримання інформації про приховування позивачем факту звернення до КДКА Запорізької області, звернулося до Національної асоціації України, Ради адвокатів України листом від 19.08.2020 р. №02/1615/2020, за наслідками розгляду якого було прийнято рішення №82 від 21.09.2020 р. "Про відомості в ЄРАУ стосовно ОСОБА_1 та ОСОБА_5 ".

Після цього на засіданні КДКА м. Києва було прийнято рішення про направлення до ВКДКА скарги, підписати яку уповноважено голову КДКА м. Києва Орлова І.Ф.

Відповідач зазначає, що рішення КДКА регіону можуть бути оскаржені в загальному порядку, і жодних обмежень з цього приводу законодавство не містить.

Посилання позивача на ст. 8, 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" відповідач вважає необґрунтованим, оскільки вони стосуються відмови у допуску особи до кваліфікаційного іспиту.

Також відповідач зазначає, що на виконання постанови Верховного Суду від 02.06.2020 р. у справі №826/10717/18 відомості про позивача як про адвоката містяться у Єдиному реєстрі адвокатів України, і оскаржуваним рішенням його права на зайняття адвокатською діяльністю не позбавлено.

Позивач не був позбавлений особисто або через представника взяти участь у розгляді скарги, оскільки був повідомлений про засідання завчасно.

Оскільки явка позивача обов`язковою не визнавалася, засідання було проведено за його відсутності.

Оскільки оскаржуване рішення прийнято 19.02.2021 р., воно могло бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його прийняття, тоді як позовна заява підписана 05.05.2021р., з порушенням пресічного строку на його оскарження.

3-я особа - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва - в наданих поясненнях просить в задоволенні позовних вимог відмовити, підтримавши позицію відповідача.

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення з таких підстав.

Ст. 43 Конституції України встановлено, що кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю, гарантує рівні можливості у виборі професії та роду трудової діяльності, реалізовує програми професійно-технічного навчання, підготовки і перепідготовки кадрів відповідно до суспільних потреб.

За змістом статті 131-2 Конституції України для надання професійної правничої допомоги в Україні діє адвокатура. Засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначаються законом.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" від 05.07.2012 р. № 5076-VI.

Згідно з ч. 8 ст. 50 Закону № 5076-VI рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

Основним правовим питанням, яке підлягає вирішенню в першу чергу в межах даної адміністративної справи, є можливість (наявність відповідного права) оскарження рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури третьою особою, зокрема, заступником голови Ради адвокатів України та, як наслідок, наявність повноважень у відповідача для розгляду відповідної скарги та прийняття відповідного рішення.

Так, ч. 1 ст. 6 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до змісту ст. 8 Закону № 5076-VI особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. За результатами розгляду заяви та доданих до неї документів кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приймає рішення про: 1) допуск особи до кваліфікаційного іспиту; 2) відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту. Особі, яка звернулася із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту, повідомляється про прийняте рішення письмово протягом трьох днів з дня його прийняття. У разі прийняття рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту в рішенні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури в обов`язковому порядку зазначаються причини такої відмови. Рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня його отримання.

З системного аналізу змісту вказаних норм вбачається, що (1) вказана стадія набуття права на заняття адвокатською діяльністю передбачає оскарження виключно рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту, що є логічним, оскільки лише вказане рішення може мати негативні наслідки для особи, (2) Закон не надає можливість оскарження рішення про допуск особи до кваліфікаційного іспиту, оскільки будь-якого негативного впливу на права особи воно не має, (3) рішення про допуск до кваліфікаційного іспиту чи відмову у ньому стосується виключно тієї особи, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, (4) суб`єктом оскарження рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту може бути виключно та особа, відносно якої воно прийнято, (5) будь-які інші суб`єкти (треті особи), яких не стосується вказане рішення, не наділені відповідним правом на його оскарження.

Таким чином, вказаний аналіз свідчить про те, що рішення про допуск особи до кваліфікаційного іспиту не підлягає оскарженню, в той час як рішення про відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту може бути оскаржено тільки особою, відносно якої воно прийнято.

Отже, з огляду на те, що рішення КДКА м. Києва № 234-ІV/2020 від 01.04.2020 р. про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту не підлягає оскарженню, суд вважає, що скаржник - КДКА м. Києва не є та не може бути суб`єктом оскарження названого рішення, а відтак у ВКДКА не виникає повноважень на розгляд скарги та, відповідно, прийняття будь-якого рішення за наслідками її розгляду, окрім як відхилення скарги.

Те саме стосується і рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 27 травня 2020 року за №239- V/2020 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту з огляду на наступне.

За змістом ст. 9 Закону № 5076-VI кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Особі, яка склала кваліфікаційний іспит, протягом десяти днів з дня складення кваліфікаційного іспиту кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури безоплатно видає свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту. Свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту дійсне протягом трьох років з дня складення іспиту. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може бути допущена до складення такого іспиту повторно не раніше ніж через шість місяців. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит повторно, може бути допущена до наступного кваліфікаційного іспиту не раніше ніж через один рік. Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом тридцяти днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів.

Відповідно до змісту ст. 10 Закону № 5076-VI стажування полягає в перевірці готовності особи, яка отримала свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту, самостійно здійснювати адвокатську діяльність. Стажування здійснюється протягом шести місяців під керівництвом адвоката за направленням ради адвокатів регіону. За результатами стажування керівник стажування складає звіт про оцінку стажування та направляє його раді адвокатів регіону. Результати стажування оцінюються радою адвокатів регіону протягом тридцяти днів з дня отримання звіту. За оцінкою результатів стажування рада адвокатів регіону приймає рішення про: 1) видачу особі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; 2) продовження стажування на строк від одного до трьох місяців. Рішення ради адвокатів регіону про продовження стажування може бути оскаржено стажистом адвоката або керівником стажування протягом тридцяти днів з дня його отримання до Ради адвокатів України або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати раду адвокатів регіону видати свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з ч. 1 ст. 11 та 12 Закону № 5076-VI особа, стосовно якої радою адвокатів регіону прийнято рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, не пізніше тридцяти днів з дня прийняття цього рішення складає перед радою адвокатів регіону присягу адвоката України та такій особі радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України.

Системний аналіз змісту зазначених норм свідчить про те, що (1) названа стадія набуття права на заняття адвокатською діяльністю передбачає оскарження лише рішення про не складення кваліфікаційного іспиту та рішення ради адвокатів регіону про продовження стажування, (2) суб`єктами оскарження рішення про не складення кваліфікаційного іспиту є виключно особа, яка його не склала, а рішення ради адвокатів регіону про продовження стажування - стажист адвоката або керівник стажування, що є логічним, оскільки такі рішення стосуються лише вказаних осіб та можуть мати негативні наслідки для них (зокрема, повторно до складення такого іспиту особа може бути допущена не раніше ніж через шість місяців).

Інакше кажучи, Закон № 5076-VI не передбачає можливість оскарження рішення про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, оскільки будь-якого негативного впливу на права зазначених осіб вони не мають.

Таким чином, рішення про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту не підлягають оскарженню.

За таких умов, рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 27 травня 2020 року за №239- V/2020 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту не підлягає оскарженню, скаржника вказане рішення не стосується та стосуватися не може, у зв`язку з чим суд вважає, що останній не є та не може бути суб`єктом оскарження названого рішення, а відтак у ВКДКА не виникає повноважень на розгляд скарги та, відповідно, прийняття будь-якого рішення за наслідками її розгляду, окрім як відхилення скарги.

Зазначення в ч. 8 ст. 50 Закону № 5076-VI про те, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, є загальною нормою, що стосується рішень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, без конкретизації переліку відповідних рішень, можливих суб`єктів їх оскарження та відповідного порядку, що визначено у інших спеціальних нормах по кожному конкретному випадку (зокрема, у вже вказаних).

Тобто, така норма не підлягає широкому тлумаченню стосовно суб`єктів оскарження, як стверджує відповідач.

Одночасно судом враховується, що згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

ЄСПЛ у рішенні від 14.10.2010 (справа "Щокін проти України") зазначив, що відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу "якості закону". В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Оскільки відповідач є суб`єктом владних повноважень в розумінні п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, на нього поширюється обов`язок перевірити, чи підлягає відповідне рішення оскарженню та чи належний суб`єкт звернувся зі скаргою відповідно до вимог Закону №5076-VI.

При розгляду справи суд враховує висновки Верховного Суду щодо розгляду аналогічної справи № 640/23050/20 (ухвала від 06.07.2021 р.).

Щодо посилання позивача на висновки постанови Верховного Суду від 02.06.2020 р. у справі №826/10717/18 щодо внесення відомостей про позивача як про адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України, то оскаржуване рішення, як і скасовані ним рішення приймалися не на виконання рішення у справі №826/10717/18, тому вказані висновки не впливають на розгляд справи №640/12696/21.

Позивач не був позбавлений особисто або через представника взяти участь у розгляді скарги, оскільки був повідомлений про засідання завчасно.

Оскільки явка позивача обов`язковою не визнавалася, засідання було проведено за його відсутності.

Оскільки оскаржуване рішення прийнято 19.02.2021 р., воно могло бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня його прийняття, тоді як позовна заява підписана 05.05.2021 р., з порушенням пресічного строку на його оскарження.

Згідно з п. 3.2, 3.11, 3.12, 3.14, 3.15 р. ІІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 04-05.07.2014 № 78 (в редакції станом на 19.02.2021 р.), про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання ВКДКА члени ВКДКА та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, не пізніше як за десять днів до дня його проведення шляхом повідомлення, відправленого засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою та розміщення інформації на офіційному сайті ВКДКА.

Учасниками засідання комісії є особи, питання стосовно яких включені до проекту порядку денного відповідного засідання, а також їхні представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні у випадках, передбачених законодавством України або цим Регламентом.

Учасники засідання ВКДКА мають право заявити відвід члену (членам комісії) за наявності підстав, передбачених цим Регламентом; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання; висловлювати заперечення.

Учасники засідання мають право бути присутніми на засіданнях ВКДКА; надавати пояснення та відомості, необхідні для прийняття рішення із питання, що розглядається.

Відсутність учасника засідання не перешкоджає розгляду питання, включеного до порядку денного ВКДКА, за виключенням висновку комісії щодо необхідної особистої участі учасників та/або отримання додаткових пояснень в інший спосіб.

Згідно з матеріалами справи листом від 04.02.2021 р. за №212 позивача було повідомлено про проведення засідання 19.02.2021 р. о 10:00 щодо розгляду скарги, його явку не було визнано обов`язковою, 15.02.2021 р. позивачем повідомлено про неможливість прибути на засідання та висловлено бажання взяти участь у розгляді скарги.

З огляду на належне повідомлення позивача про розгляд скарги, змісту п. 3.15 р. ІІІ №78 Регламенту суд не знаходить підстав для висновку про порушення відповідачем права позивача на участь у розгляді справи.

Згідно з п. 7 ст. 52 Закону № 5076-VI рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до суду протягом тридцяти днів з дня його прийняття.

Закон № 5076-VI не містить положень про пресічний характер вказаного строку, тоді як за загальним правилом ст.122 КАС України строк на оскарження відраховується з моменту коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Оскільки позивач не був присутнім при розгляді скарги 19.02.2021 р., то він мав можливість з ним ознайомитися після його отримання у письмовому вигляді.

Згідно з матеріалами справи оскаржуване рішення скеровано позивачу супровідним листом від 23.03.2021 р. №583.

Позивач зазначає про його отримання 14.04.2021 р., після чого він 05.05.2021 р. звернувся до суду, протягом передбаченого п. 7 ст. 52 Закону № 5076-VI місячного терміну.

Відповідач доказів на спростування дати отримання позивачем рішення не надав.

За таких обставин у суду відсутні підстави для висновку про порушення позивачем строку звернення до суду.

Ч. 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів власних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийнятні (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституції та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

З врахуванням викладеного у суду наявні підстави для висновку про порушення відповідачем вказаних принципів у даному випадку.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 241-246, 255, 257-262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 19 лютого 2021 року за №11-007/2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 01 квітня 2020 року за №234- 1 V/2020 про допуск до складання кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва від 27 травня 2020 року за №239- V/2020 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 та про видачу свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

3. Присудити до стягнення з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, буд. 3, 5-й поверх, код 26080214) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) 908 грн. судового збору.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

5. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 20.12.2021 р.