Справа № 540/3935/21
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2021-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

17 грудня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/3935/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дубровної В.А., розглянувши у порядку письмового провадження процесуальні питання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправною та скасування вимоги про стягнення боргу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі - відповідач, ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі ), у якому просить :

- визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф 16939-51 У, видану 13.11.2019 року про стягнення з ОСОБА_1 боргу (недоїмки) на користь ГУДПС України в Херсонській області, АР Крим та м.Севастополі у розмірі 26539,26 грн.

- визнати протиправною та скасувати вимогу № Ф 16939-51 У, видану 18.11.2020 року про стягнення з ОСОБА_1 боргу (недоїмки) на користь ГУДПС України в Херсонській області, АР Крим та м.Севастополі у розмірі 9049,48 грн.

Ухвалою суду від 18.10.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом. (п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України).

Частиною 3 статті 167 КАС України передбачено, що заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Як встановлено судом, 09.11.2021 р. за вх. № 23700/21 судом зареєстровано клопотання ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем шестимісячного строку на звернення до суду, встановленого ст. 122 КАС України, оскільки позов подано 03.08.2021 року, тобто більше, ніж через півроку після отримання позивачем оскаржуваних вимог відповідно 28.02.2020 та 03.01.2021 р. При цьому, вказує, що оскаржувані вимоги були надіслані на податкову адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та були повернуті 28.02.2020 та 03.01.2021 з відміткою " закінченням встановлено терміну зберігання", а тому відповідно до приписів п. 42.2 ст. 42 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) вважаються належним чином врученими.

Вирішуючи дане клопотання відповідача, суд враховує наступне.

Як встановлено судом, в ухвалі від 18.11.2021 року про відкриття провадження у справі судом вирішувалось питання щодо пропуску строку звернення до суду, поважності причин його пропуску та наявності підстав для його поновлення. Так, на момент відкриття провадження у справі суд не вбачав підстав для визнання строку звернення до суду з даним позовом пропущеним, оскільки матеріали позовної заяви не містили доказів отримання позивачем оскаржуваних вимог ГУ ДПС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі про сплату боргу (недоїмки), а у змісті позову позивач стверджував, що їх існування він дізнався з листа Дніпровського РВ ДВС у м. Херсоні від 03.06.2021 року, отриманого 03.08.2021 року, що підтверджується копією конверту.

Натомість, відповідачем разом з клопотанням про залишення позову без розгляду надано докази того, що оскаржувані вимога № Ф 16939-51 "У" від 13.11.2019 року про стягнення боргу (недоїмки) у розмірі 26 539,26 грн., вимога № Ф 16939-51 "У" від 18.11.2020 року про стягнення боргу (недоїмки) у розмірі 9 049,48 грн. були надіслані на податкову адресу позивача: АДРЕСА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, проте 28.02.2020 та 03.01.2021 були повернуті за зворотною адресою з відміткою про причини повернення " за закінченням встановлено терміну зберігання".

За приписами пункту 58.3 статті 58 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) платнику податків, якщо його передано посадовій особі такого платника податків під розписку або надіслано листом з повідомленням про вручення.

Податкове повідомлення-рішення вважається надісланим (врученим) фізичній особі, якщо його вручено їй особисто чи її законному представникові або надіслано на адресу за місцем проживання або останнього відомого її місцезнаходження фізичної особи з повідомленням про вручення. У такому самому порядку надсилаються податкові вимоги та рішення про результати розгляду скарг.

У разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

У разі якщо вручити податкове повідомлення - рішення неможливо через помилку, допущену контролюючим органом, податкове повідомлення - рішення вважається таким, що не вручено платнику податків.

Пунктом 42.2 статті 42 Податкового кодексу України встановлено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків або його законному чи уповноваженому представникові.

Якщо платник податків у порядку та у строки, визначені статтею 66 цього Кодексу, повідомив контролюючий орган про зміну податкової адреси, він на період з дня державної реєстрації зміни податкової адреси до дня внесення змін до облікових даних такого платника податків звільняється від виконання вимог документів, надісланих йому контролюючим органом за попередньою податковою адресою та в подальшому повернених як таких, що не знайшли адресата (пункт 42.3 статті 42 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 45.1 статті 45 Податкового кодексу України платник податків - фізична особа зобов`язаний визначити свою податкову адресу.

Податковою адресою платника податків - фізичної особи визнається місце її проживання, за яким вона береться на облік як платник податків у контролюючому органі.

Платник податків - фізична особа може мати одночасно не більше однієї податкової адреси.

За правилами пункту 70.7 статті 70 Податкового кодексу України фізичні особи - платники податків зобов`язані подавати контролюючим органам відомості про зміну даних, які вносяться до облікової картки або повідомлення (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і мають відмітку у паспорті), протягом місяця з дня виникнення таких змін шляхом подання відповідної заяви за формою та у порядку, визначеними центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

З огляду на вказане та враховуючи, що спірні вимоги про стягнення боргу (недоїмки) були направлені відповідачем рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу позивача: АДРЕСА_1 , проте поштові відправлення повернулися без вручення адресату із відміткою "за закінченням терміну зберігання" 28.02.2020 та 03.01.2021, а тому у розумінні пункту 58.3 статті 58 Податкового кодексу України вважається врученими позивачу належним чином.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суддя враховує правову позицію Верховного Суду щодо питання додержання платником строку звернення до суду з позовом про визнання протиправною і скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску, яка висловлена у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 25.02.2020 у справі № 580/3469/19 та у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 березня 2021 року, справа № 640/9172/20, адміністративне провадження № К/9901/2723/21, від 19.03.2021 р., справа №826/5925/18, адміністративне провадження № К/9901/4775/19, в яких Верховний Суд дійшов висновку, що строк на оскарження вимоги про сплату боргу з єдиного внеску складає три місяці відповідно до ст. 122 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з даним позовом 03.08.2021 року, при цьому вважається таким, що отримав оскаржувані вимоги, зокрема вимогу № Ф 16939-51 "У" від 13.11.2019 року про стягнення боргу (недоїмки) у розмірі 26 539,26 грн. отримав 28.02.2020 р., а вимогу № Ф 16939-51 "У" від 18.11.2020 року про стягнення боргу (недоїмки) у розмірі 9 049,48 грн. отримав - 03.01.2021 р.

Відтак, позивачем пропущено 3-місячний строк звернення до суду з даним позовом.

Згідно пункту 8 статі 123 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, зокрема, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 123 КАС України передбачено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому, приписи статті 123 КАС України передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Як вбачається з матеріалів справи, заяву про поновлення строку звернення до суду позивач суду не надав.

При цьому, суд вказує, що Верховний Суд у постанові від 08.08.2019 року справа № 480/106/19 дійшов висновку, що права особи на подачу заяви про поновлення строку, обґрунтування причин пропуску строку звернення до суду, передбачені ч. 3 ст. 123 КАС України, мають бути реалізовані шляхом проведення судом підготовчого судового засідання з метою з`ясування відповідної позиції позивача з приводу пропуску ним строку звернення до суду з наданням йому можливості навести поважні причини такого пропуску, а у разі розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження, яке, в силу вимог процесуального закону, не передбачає проведення підготовчого засідання, таке право може забезпечуватись шляхом проведення судового засідання із викликом сторін по справі, або переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду ( частина 5 статі 242 КАС України).

Враховуючи, що ухвалою суду від 18.10.2021 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, і про факт пропуску позивачем строку звернення до суду стало відомо після відкриття провадження у даній справі, тому з метою з`ясування позиції позивача щодо причин пропуску ним такого строку суд вважає за необхідне перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КАС України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Визначаючись з датою призначення підготовчого засідання суд враховує, що провадження у даній справі відкрито 18.10.2021 р., а відтак вважає за необхідне продовжити строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Разом з тим, частиною 4 статті 9 КАС України встановлено, що суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Відповідно до ч. 4 ст. 77 КАС України суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів.

Враховуючи, що відповідно до ст. 123 КАС України подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду є правом позивача, суд вважає за необхідне встановити позивачу строк подання такої заяви, та зобов`язати останнього у разі її подання надати докази поважності причин пропуску такого строку.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічний висновок міситься у постанові Верховного Суду України від 03.10.2019 року по справі №577/3931/16-а.

Процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал. ( ч. 2 ст. 241 КАС України).

На підставі викладеного та керуючись ст. 122, 123, 171, 173, 241, 257 КАС України, суд

ухвалив:

Перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Розпочати підготовку справи до судового розгляду.

Продовжити строк підготовчого провадження на 30 календарних днів.

Призначити підготовче засідання 18 січня 2022 р. о 15:00 год. в приміщенні Херсонського окружного адміністративного суду за адресою: м. Херсон, вул. Філатова, 29.

Викликати для участі в підготовчому засіданні учасників справи (їх представників).

Встановити позивачу строк подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом з доказами поважності причин його пропуску - не пізніше дати підготовчого засідання.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала окремо від рішення оскарженню не підлягає, заперечення на неї включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя В.А. Дубровна