Справа № 520/25248/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про прийняття адміністративного позову до розгляду та відкриття спрощеного провадження

21 грудня 2021 р. Справа № 520/25248/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Котеньов О.Г., розглянувши адміністративний позов та додані до нього документи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Виконавчого комітету Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання дій протиправними,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Виконавчого комітету Харківської міської ради, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії Виконавчого комітету Харківської міської ради з прийняття рішення від 29.01.2020 № 33 Про демонтаж спеціальних конструкцій в частині пунктів 120, 121 і 122 Переліку інструкцій зовнішньої реклами, які підлягають демонтажу, що є додатком до цього рішення, а саме: демонтажу конструкцій зовнішньої реклами, розташованих за адресами: Академіка Павлова вул. - Ювілейний - просп. (п. 120 додатку), Амурська вул. - Академіка Павлова вул. (п. 121 додатку), Тюрінська вул. - Сонячний пров. (п. 122 додатку).

На усунення недоліків позовної заяви, встановлених ухвалою суду від 06.12.2021, представником позивача 14.12.2021 через канцелярію суду надано клопотання з додатками, з якого судом встановлено, що позивачем такі недоліки усунуто.

Щодо заявленого позивачем клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає таке.

Позивачем вказано, що оскаржуване рішення міськвиконкому від 29.01.2020 №33 прийнято не стосовно позивача, який є власником майна, а щодо зовсім іншої особи - ПРАТ «Концерн АВЕК та Ко». Так само, щодо ПРАТ «Концерн АВЕК та Ко», а не стосовно позивача був складений припис №7/86 від 27.11.2019 про усунення порушень порядку розміщення зовнішньої реклами у місті Харкові, і саме цій особі, а не позивачу він був направлений. У період часу між прийняттям міськвиконкомом спірного рішення (29.01.2020) і днем, коли позивачу з листа адвоката стало відомо про прийняття цього рішення (28.07.2021), в позивача не було жодної інформації про те, що таке рішення взагалі існує, і, головне, що воно стосується прав позивача. Гусейнов ОСОБА_2 жодним чином не був залучений до процедури прийняття міськвиконкомом спірного рішення та до 28.07.2021 не мав жодної інформації про це. Тобто, конкретним моментом настання обізнаності позивача про прийняття відповідачем оскаржуваного рішення є 28.07.2021.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду у справі №813/3756/17, відповідно до якої встановлення законом процесуальних строків передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі, гарантує й стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), яка ратифікована Україною відповідним Законом від 17.07.1997 №475/97-ВР.

Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

У пункті 36 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ, Європейський суд) від 04.12.1995 у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France) ЄСПЛ зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним і обмежене передусім встановленим строком звернення до суду. Такий підхід обумовлений необхідністю дотримання іншого, не менш важливого принципу - верховенства права, а точніше, одного з його елементів - принципу правової визначеності.

Поряд із цим, ЄСПЛ звертав увагу на те, що "застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірною гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (див. рішення у справі "Волчлі проти Франції" (Walchli v. France), заява №35787/03, п. 29, від 26.07.2007)".

Суд зазначає, що порушення прав, свобод чи інтересів особи - це фактичний наслідок протиправного рішення, дії чи бездіяльності конкретної особи (або осіб) щодо неї.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Утім, як вказав позивач, він не був учасником правовідносин щодо прийняття оспорюваного рішення.

Якщо цей день встановити точно не можливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Суд вважає аргументованими доводи позивача про те, що сама по собі наявність у будь-якої особи можливості направляти запити до виконкому Харківської міської ради, інших органів, відповідних реєстрів, або самостійно здійснювати пошук у на сайті «Єдиний міський реєстр актів Харківської міської ради, міського голови та виконавчих органів ради» не є свідченням того, що вона «повинна була дізнатися» або її "байдужості до своїх прав" чи "небажання дізнатися", якщо при цьому у такої особи немає жодних підстав хвилюватися за стан своїх прав, зокрема, немає жодної інформації про те, що стосовно неї прийняте якесь рішення або існує вірогідність його прийняття. Обґрунтованим є посилання позивача на те, що подібна поведінка особи знаходилась би по за межами нормальної розумної поведінки звичайної людини.

До суду надано докази того, що позивач дізнався про прийняте відповідачем рішення №33 28.07.2021 з листа адвоката Єлісєєва М.І. №27/07-21.

За такого правового регулювання та тлумачення вищенаведених норм права, із врахуванням наданих до суду доказів, суд приходить до висновку про те, що позов подано до суду із дотриманням вимог ст.122 КАС України.

Поданий адміністративний позов відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Справа підсудна Харківському окружному адміністративному суду.

Виходячи з положень ст.ст. 171, 257 КАС України, оскільки справа належить до справ незначної складності, позовну заяву належить розглядати за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Згідно з ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Керуючись приписами ст. ст. 12, 171, 257 262, 293, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Визначити сторонам у справі строк для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

Прийняти адміністративний позов до розгляду та відкрити спрощене провадження в адміністративній справі.

Повідомити учасників справи, що вони можуть отримати інформацію по справі, що розглядається, на веб-сторінці на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, а саме: http://court.gov.ua/fair/sud2070.

Справа розглядається одноособово суддею Котеньовим О.Г. за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Учасники справи мають право подати клопотання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Встановити строк відповідачу для подання до суду відзиву на адміністративний позов разом з усіма доказами, що обґрунтовують доводи, які в ньому наведені або заяву про визнання позову - протягом п`ятнадцяти днів з дня одержання копії ухвали про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі.

Роз`яснити учасникам справи, що справа буде розглянута без повідомлення учасників у порядку спрощеного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Роз`яснити учасникам справи, що позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом п`яти днів із дня отримання відзиву та відповіді на відзив відповідно.

Копії даної ухвали направити учасникам справи.

Роз`яснити, що зловживання процесуальними правами, а також недобросовісне виконання процесуальних обов`язків не допускається. Роз`яснити про наявність процесуальних прав і обов`язків, передбачених ст. 44, 45, 47, 60 КАС України.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Cуддя О.Г. Котеньов