Справа № 826/16995/15
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2021-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

17 грудня 2021 року м. Київ № 826/16995/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Федорчука А.Б., розглянувши в письмовому провадженні заяву ОСОБА_1 про поворот виконання рішення у адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
до третя особа:Державної податкової інспекції в Подільському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві Акціонерний комерційний інноваційний банк «УкрСиббанк»
про визнання протиправним, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві, третя особа - Акціонерний комерційний інноваційний банк "УкрСиббанк", в якому просить суд: визнати протиправними дії ДПІ у Подільському районі ГУ ЛФС у м. Києві, які полягають у порушенні оформлення результатів невиїзних документальних, виїзних планових та позапланових перевірок (акт № 6882/26-56-17-01-05/ НОМЕР_1 від 24 листопада 2014 року) та встановленні факту порушення ОСОБА_1 порушень п.176.1 ст.176 ПК України по несплаті податку у розмірі 23085,09 грн. за отримання додаткового блага в період з 01.01.2013 р. по 31.12.2013 р. у розмірі 151987,61 грн.; визнати дії ДПІ у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві щодо збільшення ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) в сумі 23085,09 грн. за отримання додаткового блага а в період з 01 січня 2013 року по 31 грудня 2013 року у розмірі 151987,61 грн. та штрафної санкції у розмірі 5771,27 грн. неправомірними; визнати протиправним та скасувати прийняте Державною податковою інспекцією у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві податкового повідомлення - рішення від 27 грудня 2014 року № стосовно сплати ОСОБА_1 нарахування грошового зобов`язання в розмірі 28856,36 грн.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 7 листопада 2017 року позов ОСОБА_1 задоволено, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 27 грудня 2014 року № про стягнення з позивача грошового зобов`язання в розмірі 28856,36 грн.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2018 року скасовано рішення суду першої інстанції та прийнято нове, яким у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 17 лютого 2021 року касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2018 року скасовано й залишено в силі постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 7 листопада 2017 року.

До суду надійшла заява ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення. Дана заява мотивована тим, що позивач сплатив суму податкового зобов`язання за платежем: податок на доходів з фізичних осіб на загальну суму 28856,37 грн., що зазначена у спірному податковому повідомленні-рішенні від 27 грудня 2014 року № . На підтвердження даної обставини позивач надав копію квитанції від 20.11.2018.

Ухвалою суду від 28.10.2021 призначено судове засідання по справі з розгляду заяви про поворот виконання рішення.

У судове засідання 15.11.2021 представники сторін не прибули.

Вирішуючи заяву про поворот виконання рішення суду по суті, суд виходить з наступного.

За змістом статті 380 Кодексу адміністративного судочинства України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.

Якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішено згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Суд розглядає заяву про поворот виконання, подану відповідно до частин сьомої та восьмої цієї статті, у двадцятиденний строк з дня надходження заяви у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

У контексті з наведеними процесуальними нормами суд зазначає, що при розгляді заяви щодо повороту виконання рішення суду суд виходить із правової природи цього інституту, як такого, що усуває наслідки скасованого рішення суду. Процесуальний інститут повороту виконання судових рішень спрямований на створення дієвих та ефективних гарантій для задоволення прав та законних інтересів добросовісного боржника в разі виконання визнаного згодом як помилковим судового рішення.

Передумовою для можливості застосування повороту виконання судових рішень є одержання позивачем майна (коштів) внаслідок застосування процедури виконання судового рішення.

Аналіз приписів статті 380 Кодексу адміністративного судочинства України дає суду підстави для висновку, що під час вирішення питання про поворот виконання судового рішення суд має право здійснити такий поворот лише в межах судового рішення (його резолютивної частини), за яким відбулось стягнення, тобто в межах стягнутих сум.

Дані висновки суду кореспондуються з правовою позицією, наведеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2019 у справі №569/15646/16-ц, де зокрема, зазначено, що поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим рішенням».

Тобто, в розумінні статті 380 Кодексу адміністративного судочинства України задоволенню підлягають заяви лише за умови, якщо судовим рішенням, яке скасовано судами вищестоящих інстанцій, на заявника покладено обов`язки вчинити певні дії, сплатити суму заборгованості, або визначений інший спосіб і порядок виконання судового рішення.

Отже, адміністративним процесуальним законодавством передбачено можливість повороту виконання саме судових рішень і виключний перелік правових підстав, з яких суд має відповідні повноваження.

Разом з тим, перевіряючи доводи заявника, суд зазначає, що сплата ним коштів у сумі 23 855,36 грн. була здійснена ним безпосередньо на погашення суми грошового зобов`язання, визначеного оскарженим податковим повідомленням-рішенням від 27 грудня 2014 року № , а не рішення суду в цій справі.

Тобто, перерахування коштів позивачем відбулося не на виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 листопада 2017 року та постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2018 року.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що в даному випадку, за наведених вище обставин, відсутні підстави для задоволення заяви про поворот виконання судового рішення, шляхом стягнення з Головного управління ДФС у місті Києві коштів у розмірі 28 856,36 грн., сплачених позивачем 20 листопада 2018 року згідно дублікату квитанції від 12 березня 2021 року №0.0..1.

Враховуючи викладене, керуючись частин 3 статті 194, ст.ст. 243, 248, 380 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поворот виконання судового рішення відмовити повністю.

2. Копії ухвали невідкладно надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції порядку та в строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.Б. Федорчук