Справа № 480/6930/21
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2021-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 грудня 2021 року справа № 480/6930/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Бондаря С.О.
за участю секретаря судового засідання - Гонтаренко І.І.
представника позивача - Демідової Я.Ю.
представника відповідача - Непийпи Р.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу № 480/6930/21 за позовом Комунального підприємства виробничого управління водопровідно-каналізаційного господарства до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання незаконними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
ВСТАНОВИВ:
Вимоги мотивовані тим, що спірними податковими повідомленнями-рішеннями на підприємство накладено штраф за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних. На думку позивача, рішення податкового органу є протиправними, оскільки застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, виписаних за операціями, здійсненими до 01.01.2017, суперечить нормам Податкового кодексу України (далі по тексту ПК України), який діяв на момент виникнення спірних правовідносин, тобто на дату виписки податкових накладних, а також нарахування штрафу здійснено з порушенням строків давності, встановлених ст. 102 ПК України. Позивач також зазначає, що за одне податкове правопорушення контролюючий орган може застосувати тільки один вид штрафної (фінансової) санкції (штрафу), передбаченої Податковим кодексом та іншими законами України, при цьому штраф, застосований за одним ППР, не може перевищувати 510грн. і такий штраф не може розраховуватись щодо кожної податкової накладної окремо. Крім того, позивач вважає, що протягом 2015 - 2016 років, за діючими на той час нормами Податкового кодексу, для камеральної перевірки звітності з ПДВ встановлено особливий порядок камеральної перевірки саме цієї звітності. За приписами п. 200.10 ст. 200 ПК України протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.
Отже, право проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних в межах камеральної перевірки надано контролюючому органу з 01.01.2017. Тобто, своєчасність реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01 січня 2017 року. В іншому випадку контролюючий орган має можливість провести позапланову перевірку, скласти акт та винести відповідне рішення на підставі висновків цього акта перевірки в межах строків, передбачених Податковим кодексом України. Тому невиконання контролюючим органом вимог закону щодо порядку призначення та проведення перевірок призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.
Головне управління ДПС у Сумській області у відзиві на позов зазначає, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення були винесені після перерахунку, на виконання вимог п. 73 підрозділу 2 розділу XX Податкового Кодексу України, розміру штрафних санкцій за несвоєчасність реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних КП ВУВКГ. Також законодавством чітко передбачено застосування штрафної санкції за порушення платниками ПДВ граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН в розмірі одного відсотка обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 510 гривень по кожній податковій накладній та/або розрахунку коригування, а не по податковому повідомленню - рішенню в цілому, як зазначає платник. Щодо законності камеральних перевірок за період з грудня 2015р. до 01 січня 2017року відповідач вказує, що камеральні перевірки з питань своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних за листопад - грудень 2015р., січень - квітень, червень - вересень 2016р. були проведені в листопаді 2018р. - квітні 2019р., а саме: в періоді, коли підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України викладено в наступній редакції: «Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах». Несвоєчасна реєстрація податкових накладних за листопад - грудень 2015р січень - квітень, червень - вересень 2016 року відбулася в 2018 - 2019рр., тобто, коли предметом камеральної перевірки була своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних. З приводу безпідставного нарахування штрафних санкцій за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних виписаних за операціями, що не передбачають видачу покупцю (отримувачу) слід зазначити наступне: КП ВУВКГ в позовній заяві вказано листи ДФС України, в яких зазначено, що штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, які не підлягають наданню покупцям не передбачені. Слід звернути увагу, що листи складені в 2016 році, тобто на дату, коли діяла редакція пп.120-1.1 ст. 120-1 глави 11 розділу II Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI Податкового кодексу, яка не передбачала застосування штрафної санкції за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, що не підлягають наданню покупцю (отримувачу).
З 01.01.2017 п.120-1.1 ст. 120-1 глави 11 розділу II Податкового кодексу України викладено в наступній редакції: «Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу».
Камеральні перевірки з питань своєчасності реєстрації податкових накладних проведені 2018 - 2019р., тобто в період, коли п.120-1.1 ст. 120 Податкового кодексу України носив вищезазначену редакцію.
Крім цього, згідно з статтею 58 Конституції України «закони та інші нормативно- правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи».
Таким чином, до платника застосовано штрафні санкції чинні на момент здійснення перевірки.
Ухвалою суду від 03.08.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.
Протокольною ухвалою від 22.09.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду.
Представник позивача Демідова Я.Ю. у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі.
Представник відповідача Непийпа Р.О. проти позову заперечував з підстав, викладених у відзиві.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши письмові матеріали справи, встановив такі обставини.
Головним управлінням ДПС у Сумській області за результатами камеральних перевірок своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних по Комунальному підприємству виробничого управління водопровідно-каналізаційного господарства були винесені податкові повідомлення-рішення від 31.12.2020:
Вважаючи вказані рішення ГУ ДПС у Сумській області протиправними, КП ВУВКГ звернулося до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з пп. 19-1.1.1 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України контролюючі органи виконують функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, в тому числі здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків.
Положеннями абз.1 п. 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п. 201.7 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
Згідно з п. 20.1.19 ст. 20.1 ПК України контролюючі органи мають право, в тому числі, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи; стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.
Відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів.
Тобто порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
Законом України від 16 січня 2020 року № 466-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» (далі - Закон № 466) внесені наступні зміни:
Відповідно п. 73 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України штрафи за порушення платниками ПДВ граничного строку для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, передбаченого ст. 201 Кодексу, за операціями, що звільняються від оподаткування ПДВ, операціями, що оподатковуються ПДВ за нульовою ставкою, операціями, що не передбачають надання податкової накладної отримувачу (покупцю), а також податкової накладної, складеної відповідно до п. 198.5 ст. 198 Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а» - «г» п. 198.5 ст. 198 Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до ст. 199 Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної, податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого п. 201.4 ст. 201 Кодексу нараховані платникам податків протягом періоду з 1 січня 2017 року до 31 грудня 2019 року, грошові зобов`язання за якими неузгоджені (відповідні податкові повідомлення-рішення знаходяться в процедурі адміністративного або судового оскарження та грошові зобов`язання за ними не сплачено) станом на дату набрання чинності Закону України від 16 січня 2020 року № 466-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві» (далі - Закон № 466) застосовуються в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без ПДВ), але не більше 1020 гривень.
Законом України від 14 липня 2020 року № 786-ІХ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб - підприємців» (далі - Закон № 786) вищезазначене положення п.73 підрозділу 2 розділу XX Податкового Кодексу України змінено наступним чином:
в абзацах першому і другому після слів та цифр "відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу" доповнити словами "та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної", а слова і цифри "до 31 грудня 2019 року" замінити словами "до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженостей у податковому законодавстві", строк сплати грошових зобов`язань за якими не настав або";
в абзаці першому цифри і слова "2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень" замінити цифрами і словами "1 відсотка обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 510 гривень";
Контролюючий орган за місцем реєстрації платника податку здійснює перерахунок суми штрафу і надсилає (вручає) такому платнику нове податкове повідомлення -рішення. Попереднє податкове повідомлення - рішення вважається скасованим (відкликаним).
Контролюючим органом, на виконання п. 73 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України, здійснено перерахунок розміру штрафних санкцій за результатами наступних актів камеральних перевірок своєчасності реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних по КП ВУВКГ:
Відповідно до абзацу 3 п. 102.1 ст. 102 ПК України у разі виявлення за результатами перевірки порушень інших вимог податкового законодавства, безпосередньо не пов`язаних з декларуванням податкових зобов`язань платником податків, а також порушень вимог іншого, крім податкового, законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право самостійно визначити суму штрафних санкцій (фінансових санкцій, штрафів) платника податків не пізніше 1095 дня з дня вчинення відповідного правопорушення.
Пунктом 113.1. статті 113 ПК України передбачено, що граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу.
Варто зауважити, що податковий орган у відзиві на позов зазначає, що терміни винесення податкових повідомлень - рішень після перерахунку відповідно п.73 підрозділу 2 розділу XX Податкового Кодексу України законодавчо не визначені, тому суд вважає, що в такому випадку застосовується загальний строк давності, визначений ст.102 ПК України.
Суд також звертає увагу на те, що до 01.01.2017 редакція ст. 120-1 ПК України визначала, що штрафні санкції застосовуються лише до податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість.
Тому, за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, які не підлягають наданню покупцям - платникам ПДВ штрафні санкції не застосовуються.
Аналогічну позицію висловлювала ДФС у своїх листах-консультаціях для юридичних осіб, зокрема в листі від 16.03.2016 №5733/6/99-99-19-03-02-15 вказано: «Таким чином, за несвоєчасну реєстрацію/відсутність реєстрації в ЄДРПН податкових накладних, які не підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість (складені на неплатника ПДВ), штрафні санкції не передбачені».
Необхідно зазначити, що у період 2015 - 2016 років, за який проводились вищевказані камеральні перевірки дотримання КП ВУВКГ граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, були чинними та діяли норми Податкового кодексу України, які передбачали наступне.
Згідно з п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
При цьому, камеральні перевірки проводяться контролюючим органам в межах його повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до пп.75.1.1 п.75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).
Порядок проведення камеральної перевірки встановлений статтею 76 Податкового кодексу України у 2015-2016 роках передбачав, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Для камеральної перевірки звітності з ПДВ, було встановлено особливий порядок камеральної перевірки саме цієї звітності.
Так, згідно з п. 200.10 ст. 200 ПК України протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.
Тобто, контролюючий орган мав можливість провести позапланову перевірку, скласти акт та винести відповідне рішення на підставі висновків цього акта перевірки в межах строків, передбачених Податковим кодексом України
01 січня 2017 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21.12.2016 року №1797-VIII, яким до Податкового кодексу України внесено зміни, зокрема щодо контрольно- перевірочної роботи.
Підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, в редакції Закону України № 1797-VІІІ викладено, в наступній редакції: предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах".
Отже, право проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних в межах камеральної перевірки надано контролюючому органу з 01.01.2017.
Тобто, своєчасність реєстрації податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних може бути предметом камеральної перевірки лише з 01 січня 2017 року.
Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 27.01.2015 по справі №21-425а14, невиконання контролюючим органом вимог закону щодо порядку призначення та проведення перевірок призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.
Таким чином, контролюючий орган не мав права застосувати штраф, передбачений ст.120-1 ПК України, за період до 01.01.2017 на підставі проведення камеральної перевірки, оскільки ГУ ДПС у Сумській області у спірних правовідносинах під час проведення камеральної перевірки КП ВУВКГ не діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а отже відсутні підстави для настання правових наслідків такої перевірки у вигляді винесення податкових повідомлень-рішень.
При цьому, Другий апеляційний адміністративний суд встановив:
«Разом з тим, 04.06.2015р. прийнято Постанову Кабінету Міністрів України №375 Питання погашення у 2015 році заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню. Даною Постановою затверджено Порядок та умови надання у 2015 році субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи місцевого самоврядування .
Порядком передбачено, що субвенція надається з державного бюджету місцевим бюджетам на погашення заборгованості з різниці в тарифах. Перерахування субвенції здійснюється на суму заборгованості, що утворилася на початок місяця, в якому проводяться розрахунки, і не погашена на дату укладення договору про організацію взаєморозрахунків.
Як свідчать матеріали справи, в серпні та грудні 2015 року господарство отримало субвенцію з державного бюджету в сумі 1,6 млн. грн. (108,2 тис. грн. з яких - являлись штрафними санкціями), 1,5 млн. грн. з яких було спрямовано на проведення розрахунків з податку на додану вартість.
Постановою Кабінету Міністрів України від 18.11.2015р. № 967 пункт 9 Порядку електронного адміністрування ПДВ доповнено положеннями, які стосуються розрахунків платника ПДВ з погашення заборгованості з різниці в тарифах на послуги централізованого водопостачання та водовідведення, які надаються населенню. Як зазначено в постанові, у разі проведення розрахунків з ПДВ, на суму зменшення заборгованості збільшується і значення показника поповнення електронного рахунку в системі електронного адміністрування, при цьому інформація надається казначейством до ДФС не пізніше наступного робочого дня з дати проведення розрахунків.
На підставі інформації про зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ, ДФС не пізніше наступного робочого дня з дати отримання інформації має збільшити поповнення електронного рахунка такого платника ПДВ на суму такого зменшення.
Однак, на практиці цього не відбулось.
Проте, сума в розмірі 1520442,85грн. залишалась не відображена на електронному рахунку підприємства, як наслідок, рахувався від`ємний ліміт, а, відповідно, позивач не мав змоги реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Лише 04.07.2017 на виконання рішення суду Державна фіскальна служба України поповнила електронний рахунок адміністрування ПДВ КП ВУВКГ на суму 1 520 442,85грн.
З 29.10.2018 позивач почав реєстрацію податкових накладних за 2015 рік. Податкові накладні/розрахунки коригувань за березень грудень 2017 року та січень-березень 2018 року почали реєструватися в порядку черговості лише з 22.07.2019».
Отже, рішенням суду, яке набрало законної сили, встановлено, що порушення строків реєстрації податкових накладних, виписаних позивачем протягом 2015-2018 років, сталося з вини Державної фіскальної служби України, а не позивача.
Відповідно до ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи вказане, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань суму судового збору в розмірі 8148,60грн.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Комунального підприємства виробничого управління водопровідно-каналізаційного господарства до Головного управління ДПС у Сумській області про визнання незаконними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.О. Бондар

Повний текст рішення складений 13.12.2021.