Справа № 580/10956/21
Суддя: Сергій ГАРАНЬ
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 грудня 2021 року справа № 580/10956/21

м. Черкаси

Cуддя Черкаського окружного адміністративного суду Гарань С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Черкаській області про визнання протиправним і скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Служби безпеки України від 26.12.2018, яким ОСОБА_1 звільнено з посади оперуповноваженого Смілянського МРВ УСБ України в Черкаській області;

- поновити ОСОБА_1 з 27.12.2018 на посаді оперуповноваженого Смілянського МРВ УСБ України в Черкаській області;

- стягнути з Управління Служби безпеки України в Черкаській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 27.12.2018 по дату поновлення на посаді оперуповноваженого Смілянського МРВ УСБ України в Черкаській області;

- допустити рішення в даній справі до негайного виконання в частині поновлення ОСОБА_1 з 27.12.2018 на посаді оперуповноваженого Смілянського МРВ УСБ України в Черкаській області та стягнення на користь ОСОБА_1 середнього заробітку вимушеного прогулу в межах одного місяця.

Перевіривши позовну заяву, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з наявними в ній недоліками.

Частиною 1 ст. 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з частиною 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду вказує, що вчасно звернутися до суду в місячний строк не мав можливості, у зв`язку з хворобою. Зокрема, 01.09.2020 по 16.09.2020 лікувався амбулаторно, з 17.09.2020 по 24.09.2020 та з 25.09.2020 до 22.10.2020 перебував на лікуванні в КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги».

Крім того, посилається на запровадження карантину в Україні, що запроваджений з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Також вказує, що про звільнення дізнався з листа Управління Служби безпеки України в Черкаській області.

З матеріалів справи судом встановлено, що позивача звільнено із займаної посади наказом від 26.12.2018, про звільнення дізнався з листа Управління Служби безпеки України в Черкаській області за серпень 2020 року, з 01.09.2020 по 16.09.2020 лікувався амбулаторно, з 17.09.2020 по 24.09.2020 та з 25.09.2020 до 22.10.2020 перебував на лікуванні в КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги».

Із позовною заявою про оскарження наказу Служби безпеки України від 26.12.2018, звернувся до суду лише 16.12.2022, поза межами строку визначеного ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу.

При цьому, не надав будь-яких доказів на підтвердження причин неможливості звернення до суду із позовом у період з грудня 2018 по серпень 2020 року, або ж у період з 22.10.2020 по 16.12.2021, а отже у заяві позивач не зазначив та не обґрунтував поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу на практику Верховного Суду, який у своїх рішеннях, зокрема від 08.08.2019 справа № 127/13736/16-а (№ К/9901/42788/18) зазначає, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Суд звертає увагу не те, що заява про поновлення строку звернення до адміністративного суду повинна містити роз`яснення причин пропуску і підстави, з яких заявник вважає ці причини поважними, а не зводитися лише до посилання на судові рішення різних судових інстанцій. Заява повинна містити докази того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений строк у заявника не було можливості. Відповідно з цим, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Пунктом 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Системно аналізуючи наведенні положення суд приходить до висновку, що для поновлення строку звернення до суду у зв`язку з запровадженням на території України карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) не достатньо самого лише посилання на запровадження карантину, особа має довести, що пропуск строку звернення до суду обумовлено саме обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Подана до суду заява про поновлення строку звернення містить лише посилання на нормативно-правові акти, які регулюють запровадження карантину та перебіг строків під час нього. Однак у ній відсутні будь-які посилання на пропуск позивачем строку звернення до суду саме через обмеження, впроваджені у зв`язку з карантином.

Крім того, суд звертає увагу, що позивачем пропущено строк звернення до суду за період, що виник до запровадження карантину.

Суд вважає, що без усунення вказаного вище недоліку, неможливо вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву необхідно залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду обгрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду і доказів на підтвердження викладених у ній доводів.

Відповідно до частин 1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 8, 133, 159, 160, 161, 168, 169, 241, 293, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Служби безпеки України, Управління Служби безпеки України в Черкаській області про визнання протиправним і скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви строк тривалістю десять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали направити позивачеві.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Сергій ГАРАНЬ