Справа № 580/5585/20
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Черкаси

21 грудня 2021 року Справа № 580/5585/20

Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Трофімової Л.В., перевіривши заяву представника позивача адвоката Волкова П.О. про накладення штрафу на керівника ДПС за не подання звіту про виконання постанови від 22.06.2021 у адміністративній справі № 580/5585/20

за позовом фермерського господарства «Гордієнко Володимир Анатолійович» (с.Баландине, Кам`янський район, Черкаська область, 20843, код юридичної особи в )

до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18000, код юридичної особи в ), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, код юридичної особи в )

про скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання вчинити дії, постановив ухвалу.

14.12.2021 представник позивача адвокат Волков П.О., звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду із заявою про накладення штрафу у межах судового контролю до керівника ДПС за не подання звіту про виконання постанови від 22.06.2021 у адміністративній справі № 580/5585/20, просить:

- постановити ухвалу, якою накласти на керівника Державної податкової служби України () ОСОБА_1 штраф у сумі сорок розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 95160 грн;

- половину штрафу у сумі 47580 грн стягнути з керівника Державної податкової служби України () ОСОБА_1 на користь фермерського господарства «Гордієнко Володимир Анатолійович» (с.Баландине, Кам`янський район, Черкаська область, 20843, код юридичної особи в );

- половину штрафу у сумі 47580 грн стягнути з керівника Державної податкової служби України () Олейнікова Євгена Володимировича на користь Державного бюджету України.

Заява вирішується у перший робочий день після завершення перебування судді на лікуванні (тимчасова непрацездатність з 13.12.2021).

Заявник просить здійснити розгляд указаної заяви в судовому засіданні із повідомленням сторін та за його участю в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів із використанням системи відеоконференцзв`язку EASYCON.

Відповідно ч.ч. 1, 2 ст. 382 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення. За наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 4 ст. 382 КАС України питання про накладення штрафу вирішується за клопотанням позивача або за ініціативою судді у судовому засіданні з повідомленням сторін. Неприбуття у судове засідання сторін, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду цього питання.

Згідно зі статтею 124 Конституції України судові рішення ухвалюються судами іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України. Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни. Голова ДПС: очолює ДПС, здійснює керівництво її діяльністю, представляє ДПС у відносинах з іншими органами, підприємствами, установами, організаціями в Україні та за її межами; у межах компетенції організовує та контролює виконання в апараті ДПС та її територіальних органах Конституції та законів України, актів Президента України та Кабінету Міністрів України, наказів Мінфіну та інших міністерств з питань, що належать до компетенції ДПС; здійснює прийом громадян, розгляд звернень (запитів) громадян, платників податків (платників єдиного внеску), органів державної влади, правоохоронних органів, органів судової влади та інших суб`єктів права на звернення з питань, пов`язаних із діяльністю ДПС, та запитів на отримання публічної інформації; забезпечує самопредставництво ДПС у судах через Голову ДПС, а також без окремого доручення Голови ДПС через його заступників та державних службовців самостійних структурних підрозділів апарату ДПС відповідно до положень про такі підрозділи, які забезпечують самопредставництво інтересів ДПС в судах без окремого доручення Голови ДПС (https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/227-2019-%D0%BF#n15; https://tax.gov.ua/pro-sts-ukraini/pologennya/).

Невиконання судового акта це бездіяльність, що розуміється у незастосуванні заходів, необхідних для його виконання, за умови, якщо суб`єкт був зобов`язаний і мав реальну можливість виконати судовий акт (постанова ВС від 13.07.2021 у справі № 664/2551/18). Штраф за невиконання судового рішення накладається на керівника суб`єкта владних повноважень незалежно від того чи залучався такий керівник як відповідач під час його прийняття (постанова ВС від 18.07.2019 у справі № 813/213/17). Злочин, передбачений ч. 1 ст. 382 КК України, є триваючим злочином, оскільки особа, будучи зобов`язаною рішенням суду, яке набрало законної сили, вчинити певні дії, умисно утрималася від їх учинення, тобто об`єктивна сторона злочину полягає у формі протиправної бездіяльності, яка тривала протягом певного періоду часу (висновок Верховного Суду у справі 319/841/16-к).

Законом України «Про центральні органи виконавчої влади» передбачено (ст.28): центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 21 Податкового кодексу України (обов`язки і відповідальність посадових та службових осіб контролюючих органів): п. 21.3 - шкода, завдана платнику податків неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи контролюючого органу, відшкодовується за рахунок коштів державного бюджету, передбачених для фінансування цього органу, незалежно від вини цієї особи; п.21.4 посадова або службова особа контролюючого органу несе перед державою відповідальність у порядку регресу в розмірі виплаченого з бюджету відшкодування через неправомірні рішення, дії чи бездіяльність цієї посадової (службової) особи.

ВС у постанові від 30.08.2018 у справі №916/4106/14 зазначив, що та обставина, що саме Боржник відповідно до вказаного судового рішення зобов`язаний вчинити певні дії не свідчить про те, що у разі невиконання цього рішення саме Боржником, воно не може бути виконано без його участі відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 63 Закону України «Про виконавче провадження», позаяк хоч і зобов`язує саме Боржника вчинити ці дії, однак не є нерозривно пов`язаним з особою Боржника та не унеможливлює виконання цього рішення без його участі шляхом вжиття державним виконавцем заходів примусового виконання, враховуючи встановлені судами обставини невиконання його у добровільному порядку та вчинення перешкод в його виконанні.

У постанові ВС від 04.12.2019 у справі №552/3995/17 зазначено, що «враховуючи те, що завданням виконавчого провадження є, зокрема, примусове виконання рішень суду у разі невиконання їх у добровільному порядку, аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що під час примусового виконання судового рішення, що набрало законної сили і є обов`язковим до виконання на всій території України, державний виконавець зобов`язаний вжити усіх заходів примусового характеру, у тому числі застосувати засоби впливу на боржника. Такі повноваження надані йому саме з метою забезпечення безумовного виконання судового рішення, а застосування заходів відповідальності за невиконання вимог державного виконавця, не звільняє боржника від виконання основного зобов`язання виконати вимоги виконавчого документа».

Відповідно до ч.2 ст.14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом (ч.3 ст.14 КАС України). Принцип обов`язковості судового рішення закріплений у ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950.

Судовий контроль є важливою конституційною гарантією забезпечення обов`язковості судового рішення. Виконання рішення, постановленого судом, має розглядатися як невід`ємна частина «судового розгляду». Адміністративні органи є складовою держави, яка утверджує цінність і принцип верховенства права, інтереси цих органів мають збігатися у необхідності належного здійснення правосуддя. Якщо адміністративні органи відмовляються або не спроможні виконати рішення суду, чи навіть зволікають з його виконанням, то гарантії, надані статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стороні на судовому етапі, нівелюють свою мету.

Нормативне регулювання питання застосування судового контролю за виконанням рішення суду не встановлює обмежень його застосування від наявного виконавчого провадження. Суддя за клопотанням органу чи посадової особи, відповідальних за виконання рішення, на підставі відповідних доказів зменшує розмір штрафу, який стягується на користь Державного бюджету України за невиконання або неналежне виконання рішення, на суму штрафу, який було накладено за ці самі дії державним виконавцем відповідно до законодавства про виконавче провадження (ч.5 ст. 382 КАС України). Процесуальна норма зі встановлення судового контролю в частині застосування штрафів розглядалась Конституційним Судом України (рішенням 13.12.2011 №17-рп/2011) щодо питання відповідності Конституції України ч. 2, 3, 6, 8 ст. 267 КАС України (ст. ст. 382, 383 КАС України у редакції від 15.12.2017), що передбачають право суду накладати штрафи на посадових осіб, у тому числі керівників колегіального органу, за невиконання суб`єктом владних повноважень постанови суду або неподання звіту про виконання судового рішення. Конституційний Суд України дійшов висновку про відповідність цих норм Конституції з таких підстав. Механізм ефективного судового захисту обумовлює у необхідних випадках застосування процедури примусового виконання рішень суду. Конституційний Суд України у рішенні від 30.01.2003 у справі № 3-рп/2003 про розгляд судом окремих постанов слідчого та прокурора зауважив, що «правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах» (абз. 10 п. 9 мотивувальної частини рішення). У рішенні від 30.06.2009 № 16-рп/2009 Конституційний Суд України зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав та свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання усіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, що набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз.2 п. 4 мотивувальної частини).

З 01.01.2013 набрав чинності Закон України «Про гарантії держави щодо виконання судових рішень»: Держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган; державні підприємство, установа, організація; юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства (ст.2). Державною казначейською службою України згідно з частиною 1 статті 3 Закону здійснюється виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, у межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а у разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду (КПКВ 3504040). Відповідно до Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 до органів Казначейства стягувачами подаються на виконання виконавчі документи, у справах: про стягнення коштів з боржників до органу Казначейства, в якому обслуговується боржник (боржники визначені в рішенні про стягнення коштів розпорядники (бюджетні установи) та одержувачі бюджетних коштів, а також підприємства, установи та організації, рахунки яких відкриті в органах Казначейства (пункт 2 Порядку)).

Відповідно до ч.6 ст.382 КАС України ухвала суду про накладення штрафу, що набрала законної сили, направляється для виконання до державної виконавчої служби. З наступного дня після набрання ухвалою законної сили на суму заборгованості без додаткового рішення суду нараховується пеня у розмірі трьох відсотків річних з урахуванням індексу інфляції.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України контроль за виконанням судового рішення здійснює суд. Повноваження суду постановляти окремі ухвали як інструменту, що має запобіжний ефект, розглядається як складова судового контролю.

Згідно ч.ч. 1, 5 ст. 195 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Суд, враховуючи спеціальний строк розгляду заяви, вважає за необхідне призначити судове засідання з можливістю участі заявника в режимі відеоконференції, зодовольнивши клопотання представника позивача.

Пунктом 7 частини 3 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» від 15.05.2003 № 755-IV передбачено, що в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості щодо державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, відомості про керівника юридичної особи. Згідно з частиною 1 статті 10 Закону №755, якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Керуючись статтями 2, 6-16, 195, 248, 382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Призначити судове засідання з розгляду заяви представника позивача адвоката Волкова Павла Олександровича фермерського господарства «Гордієнко Володимир Анатолійович» (с. Баландине, Кам`янський район, Черкаська область, 20843, код юридичної особи в ) про накладення штрафу до керівника ДПС за не подання звіту про виконання постанови від 22.06.2021 у адміністративній справі № 580/5585/20 за позовом фермерського господарства «Гордієнко Володимир Анатолійович» (с. Баландине, Кам`янський район, Черкаська область, 20843, код юридичної особи в ) до Головного управління ДПС у Черкаській області (вул. Хрещатик, 235, м. Черкаси, 18000, код юридичної особи в ), Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м. Київ, 04053, код юридичної особи в ) про скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної та зобов`язання вчинити дії на 22.12.2021 о 11 годині 30 хвилин, що буде проводитись одноособово суддею Трофімовою Л.В. у приміщенні Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: м. Черкаси, бульвар Шевченка, 117, із повним фіксуванням судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Судове засідання з розгляду заяви представника позивача адвоката Волкова П.О. фермерського господарства «Гордієнко Володимир Анатолійович» (с.Баландине, Кам`янський район, Черкаська область, 20843, код юридичної особи в ) про накладення штрафу на керівника ДПС за неподання звіту про виконання постанови від 22.06.2021 у адміністративній справі № 580/5585/20 що відбудеться 22.12.2021, провести у режимі відеоконференції за участі представника позивача адвоката Волкова Павла Олександровича.

Запропонувати учасникам до початку судового засідання надати витяг з ЄДР щодо актуальної інформації про керівника Державної податкової служби України ().

Запропонувати заявникові уточнити зміст клопотання у контексті актуальних даних (оновлення від 17.12.2021) стосовно керівника Державної податкової служби України ().

Зобов`язати ОСОБА_2 керівника - Голову Державної податкової служби України () до початку судового засідання надати: звіт про виконання постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.06.2021 та письмові пояснення причин тривалого невиконання рішення суду з доказами на підтвердження; копію документів виконавчого провадження; докази на підтвердження виконання судових рішень у справі №580/5585/20 з урахуванням відомостей ЄДРСР 97839273 (набрання законної сили 22.06.2021) і ЄДРСР 98145422 (набрання законної сили 06.07.2021) з доказами отримання постанов, ЄДРСР 100313436 (13.10.2021) із доказами отримання ухвали.

Запропонувати сторонам надати письмові пояснення (позицію) та розрахунки щодо накладення штрафу за правилами КАС України та міри відповідальності керівника за Податковим кодексом України/ іншими нормативно-правовими актами у контексті виконання судових рішень з урахуванням та/або без урахування штрафів у межах виконавчого провадження, позаяк ухвала про стягнення штрафу направляється для виконання до державної виконавчої служби та у передбачених законодавством випадках до відповідного органу казначейства.

У судове засідання викликати осіб, які беруть участь у справі.

Ухвала не оскаржується (стаття 294 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суддя Лариса ТРОФІМОВА