Справа № 360/6309/21
Суддя: О.В. Ірметова
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху після відкриття

21 грудня 2021 року СєвєродонецькСправа № 360/6309/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Ірметова О.В., розглянув в порядку письмового провадження справу за позовом адвоката Хорольського Ігоря Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні,

ВСТАНОВИВ:

27 жовтня 2021 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшли матеріали позовної заяви адвоката Хорольського Ігоря Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області, яким просив:

- визнати дії Головного управління Державної фіскальної служби у Луганській області щодо несвоєчасного розрахунку в повному обсязі при звільненні ОСОБА_1 протиправними;

- стягнути з Головного управління Державної фіскальної служби у Луганській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за несвоєчасний розрахунок при звільненні зі служби за період із 19.08.2021 по 09.09.2021 у сумі 10761,23 грн.

Ухвалою суду від 29 жовтня 2021 року про відкриття провадження в адміністративній справі суд вирішив розглядати дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (а. с. 17-18).

22 листопада 2021 року від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якій зазначено, що позовна заява має бути залишена без розгляду з причини пропуску місячного строку звернення до суду.

Судом поставлено питання щодо залишення позовної заяви без руху з огляду на наступне.

Строки звернення до суду визначені статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частинами першою, п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Цією ж статтею встановлений спеціальний строк для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, що становить місячний строк.

Слід зазначити, що початок перебігу строку звернення до суду у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Отже, при визначенні початку перебігу строку звернення до суду підлягає з`ясуванню обставина, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 11.02.2021 у справі №240/532/20, встановлений у частині першій статті 233 КЗпП України тримісячний строк є скороченим строком позовної давності, в межах якого працівник може звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з вимогою про вирішення трудового спору. Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина 5 цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 04 червня 2021 року по справі № 240/5442/20, дійшов правового висновку, що КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу. Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною 5 статті 122 КАС України.

Крім того, як було вірно зазначено судами попередніх інстанцій, відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Суд встановив, що фактичний розрахунок з позивачем проведено 09 вересня 2021 року.

Отже, з моменту фактичного розрахунку позивач був обізнаний про порушення своїх прав.

Водночас, до суду з вимогами про нарахування та виплату середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні звернувся 27.10.2021, тобто з пропуском строку, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

Згідно із частиною шостою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Тому, з урахуванням зазначеного та сталої судової практики, суд приходить до висновку, що позивачем порушено строк звернення до суду та позивачем не наведено жодних обставин щодо пропуску строку звернення до суду протягом місячного строку.

В свою чергу, позивачем заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом із доказами поважності причин його пропуску не подано.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають продовженню розгляду справи, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтею 122, 160, 161, 169, 171, 241, 243, 248, 256, 293, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву адвоката Хорольського Ігоря Володимировича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області про визнання дій протиправними та стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду клопотання про поновлення строку на звернення до адміністративного суду разом з відповідними обґрунтуваннями та доказами.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута особі, яка її подала, та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяО.В. Ірметова