Справа № 540/2917/21
Суддя: Вербицька Н. В.
Дата ухвалення: 2021-12-21 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

21 грудня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/2917/21

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді Вербицької Н.В., суддів Джабурії О.В., Кравченка К.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Державної митної служби України на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України, Митниці ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, Державної митної служби України, Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, зобов`язання поновити на посаді, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И Л А :

20 грудня 2021 року до П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Державної митної служби України на зазначене рішення, яким позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково, разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку апелянтом зазначено, що причиною пропуску строку звернення до суду став брак коштів для сплати судового збору.

Розглянувши подане клопотання, судова колегія приходить до висновку, що воно не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Зі змісту оскаржуваного рішення суду першої інстанції вбачається, що його прийнято в порядку письмового провадження 19.10.2021, а тому строк на апеляційне оскарження закінчився 19.11.2021.

При цьому апелянт має право на поновлення такого строку у випадку подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дати отримання повного тексту оскаржуваного рішення, що з врахуванням факту його отримання 25.10.2021, мало бути реалізовано до 25.11.2021.

Апеляційну скаргу подано до суду через поштове відділення 09.12.2021, що свідчить про пропуск митним органом строку звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідно до ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Після прийняття Закону про Державний бюджет України на поточний бюджетний період до затвердження в установлений законодавством термін бюджетного розпису на поточний рік в обов`язковому порядку складається тимчасовий розпис бюджету на відповідний період. Бюджетні установи складають на цей період тимчасові індивідуальні кошториси (з довідками про зміни до них у разі їх внесення).

У пункті 45 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2002 року № 228, зазначено, що під час складання на наступний рік розписів відповідних бюджетів, кошторисів, планів асигнувань загального фонду бюджету, планів надання кредитів із загального фонду бюджету та планів спеціального фонду, планів використання бюджетних коштів (крім планів використання бюджетних коштів одержувачів) і помісячних планів використання бюджетних коштів враховуються обсяги здійснених видатків і наданих кредитів з бюджету згідно з тимчасовими розписами відповідних бюджетів та тимчасовими кошторисами, тимчасовими планами використання бюджетних коштів і тимчасовими помісячними планами використання бюджетних коштів.

У пункті 41 справи "Пономарьов проти України" Європейський Суд з прав людини зазначив, що "Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків".

Таким чином, у ситуації з державними органами, поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору митним органом чи тимчасова відсутність таких коштів, тощо. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу "належного урядування" та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

Відсутність відповідного бюджетного фінансування щодо видатків на оплату судового збору не можуть впливати на дотримання строку апеляційного оскарження судових рішень і, як наслідок, не є поважною підставою пропуску цього строку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 серпня 2020 року по справі №120/2841/19-а.

Крім того, в постанові по справі № 820/2921/17 від 19 лютого 2019 року Верховний Суд дійшов висновку, що маючи намір добросовісної реалізації належного права на апеляційний перегляд справи, сторона повинна забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги, її форми та змісту, в тому числі щодо надання документа про сплату судового збору. Відсутність у податкового органу коштів, призначених для сплати судового збору, як і наслідок, невиконання через це вимог закону і суду, своїх процесуальних обов`язків не може слугувати поважною підставою пропуску строку апеляційного оскарження судового рішення, оскільки кошти на вказані цілі повинні бути передбачені в кошторисі такої установи своєчасно та у повному обсязі з урахуванням здійснених видатків за минулий бюджетний період.

Державні органи є рівними перед законом і судом, поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.

Недостатність суми грошових коштів необхідної для сплати судового збору може бути причиною, що ускладнює здійснення сплати судового збору за подання апеляційної скарги, проте не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судових рішень.

На підтвердження доводів, викладених у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження, відповідачем не надано жодних доказів на підтвердження вчинення дій з метою отримання коштів для сплати судового збору за подання апеляційної скарги у даній справі.

Для обґрунтування поважності пропуску строку апелянту необхідно надати до суду докази послідовного та регулярного вчинення активних дій з метою виконання процесуального обов`язку зі сплати судового збору з моменту спливу строку звернення до апеляційного суду.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання викладених відповідачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження причин пропуску такого строку поважними.

Частиною 3 ст.298 КАС України передбачено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, Держмитслужба у 10 денний строк повинна подати до суду вмотивоване клопотання щодо поновлення строку на апеляційне оскарження.

Крім того, Держмитслужбою не забезпечено сплату судового збору станом на дату звернення з апеляційною скаргою.

Відповідно до ст.4 Закону України Про судовий збір, за подачу апеляційної скарги на рішення адміністративного суду, судовий збір сплачується у розмірі 150% ставки, що підлягала сплаті при подачі позову.

За наслідками розгляду позовної заяви у цій справі рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року задоволено одну позовну вимогу немайнового характеру з похідною від неї вимогою та одну майнову вимогу у розмірі 64 296,95 грн.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України Про Державний бюджет України на 2021 рік прожитковий мінімум для працездатних осіб на 2020 рік встановлено у розмірі 2270 грн.

Таким чином, судовий збір при поданні апеляційної скарги сплачується у розмірі 2 724,00 грн. (150% від (64 296,95 *1% + 908,00)).

Судовий збір за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок № UA1015758, код класифікації доходів бюджету - 22030101, отримувач ГУК в Од.обл./Приморський р-н/22030101, код отримувача (ЄДРПОУ) 37607526 , банк отримувач: Казначейство України (ЕАП) , код банку (МФО) 899998, в сумі 2 724,00 грн.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.296, 298, 299 КАС України, судова колегія,-

У Х В А Л И Л А :

Відмовити Державній митній службі України у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року.

Апеляційну скаргу Державної митної служби України - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги на протязі 10 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз`яснити, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст.299 КАС України апелянту буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Вербицька Н. В.
Судді Джабурія О.В. Кравченко К.В.