Справа № 320/652/21
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 грудня 2021 року

Київ

справа №320/652/21

адміністративне провадження №К/9901/44139/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Гімона М.М.,

суддів: Усенко Є.А., Яковенка М.М.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 у справі № 320/652/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАГРО-ІНВЕСТ ЛТД» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

03.12.2021 до суду надійшла касаційна скарга Головного управління ДПС у Київській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (далі - скаржник, ГУ ДПС), направлена поштою 01.12.2021.

При вирішенні питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за зазначеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

1. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 252 КАС України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення.

При цьому, таке додаткове судове рішення після його ухвалення стає частиною основного судового рішення, оскільки, фактично виправляє його недолік, відповідно, порядок його оскарження є таким, що і для основного рішення.

Таким чином, при вирішенні питання про можливість відкриття касаційного провадження за скаргою на додаткове судове рішення вирішальним є питання можливості касаційного оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2021.

Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Частиною шостою статті 12 КАС України передбачено перелік категорій справ, які відносяться до справ незначної складності. Такий перелік не є вичерпним.

Зі змісту пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України можна зробити висновок про те, що суд має право віднести до категорії справ незначної складності справу, яка не передбачена у вищезазначеному переліку, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи, які підлягають розгляду за правилами загального позовного провадження у виключному порядку (частина четверта статті 12 КАС України), а також через складність та інші обставини.

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Системний аналіз вищезазначених положень процесуального закону дає підстави вважати, що суд має право віднести справу до категорії малозначних за результатами оцінки характеру спірних правовідносин, предмету доказування, складу учасників та інших обставин, а також крім справ, які підлягають розгляду в порядку загального позовного провадження.

Зокрема, відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 257 КАС України та пункту 4 частини четвертої статті 12 КАС України справи у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, не можуть розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, їх розгляд здійснюється виключно за правилами загального позовного провадження.

Судом встановлено, що предметом спору у цій справі є податкове повідомлення-рішення від 30.12.2020 №340/0902, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 500000 грн, тобто предмет спору не віднесений до переліку справ, які підлягають розгляду виключно за правилами загального позовного провадження.

Таким чином, є підстави вважати, що касаційну скаргу подано на судове рішення у справі незначної складності, однак, доводів з належним їх обґрунтуванням про наявність винятків, передбачених пунктами "а" - "г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України у касаційній скарзі не наведено.

Доводи про те, що справа має виняткове значення для відповідача мають загальний характер, притаманні кожній аналогічній справі, що однак, не доводить наявність відповідного винятку у справі, у якій подано касаційну скаргу, відповідно, ГУ ДПС має належним чином обґрунтувати свою позицію з цього питання.

2. Відповідно до пункту 4 частини другої статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).

Зі змісту касаційної скарги неможливо встановити підставу для касаційного оскарження судових рішень, оскільки на початку касаційної скарги міститься посилання на пункти 3 і 4 частини четвертої статті 328 КАС України, однак, в подальшому скаржник зазначає як пункт 1, так і пункт 2 частини четвертої статті 328 КАС України без наведення відповідного обґрунтування.

Крім того, проаналізувавши зміст касаційної скарги є підстави вважати, що її обґрунтування приведено безвідносно до висновків судів попередніх інстанцій у цій справі, що, відповідно, впливає на перевірку прийнятності наведених у ній підстав для касаційного оскарження судових рішень.

Так, суди попередніх інстанцій, задовольняючи позов, виходили з того, що станом на час виникнення спірних правовідносин позивач мав чинну ліцензію на зберігання пального за адресою: Київська область, Броварський район, село Мокрець, вул. Бервицька, 41А. Такі обставини не заперечуються і ГУ ДПС.

Водночас, згідно з договором поставки №01-59/09/2019 від 01.09.2019, акцизною накладною форми «П» від 09.04.2020 №595, видатковою накладною від 09.04.2020 №Т, товарно-транспортною накладною від 09.04.2020 №Т, ТОВ «БІЛАЙТ ГРУП» було реалізовано позивачу дизельне пальне в кількості 16757 кг із зазначенням пункту розвантаження: Броварський район, село Беревиця.

Суди дійшли висновку, що допущення постачальником (контрагентом позивача) помилки в адресі пункту розвантаження товару, а саме зазначення: Броварський район, село Беревиця, не є достатньою підставою вважати, що позивачем здійснюється зберігання пального за відсутності відповідної ліцензії. Крім того, суди встановили, що в останній день перевірки позивач надавав контролюючому органу документи для усунення відповідних суперечностей та виниклих сумнівів, але такі безпідставно не були враховані останнім.

Також, суди, дослідивши відомості, наявні на офіційних веб-сайтах Броварської районної ради Київської області (http://brovrayrada.gov.ua/mapa-rajonu) та АТ «Укрпошта» (https://index.ukrposhta.ua/find-post-index), зазначили, що у складі Броварського району відсутній такий населений пункт як село Беревиця, натомість існує село Мокрець. У складі села Мокрець Броварського району Київської області існує 18 вулиць, у тому числі вул. Бервицька (Комсомольська).

У касаційній скарзі відсутні доводи із посиланням на конкретні докази (зокрема, акт обстеження) про те, що позивач має склад для зберігання пального у селі Беревиця, а її доводи зводяться, фактично, до цитування висновків Акта перевірки, що не є належним правовим обґрунтуванням неправильного застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального права і порушення норм процесуального права в розумінні частини четвертої статті 328 КАС України.

Суперечливими є доводи ГУ ДПС про те, що судами не досліджено акцизну накладну, а в подальшому - про її неналежність як доказу. Крім того, скаржник не обґрунтовує ці доводи із посиланням на конкретну норму ПК України, яка забороняє реєстрацію акцизної накладної поза межами строку, встановленого пунктом 231.6 статті 231 КАС України, як наслідок, унеможливлює використання відомостей, зазначених у ній.

Зазначене у сукупності унеможливлює вирішення питання про відкриття касаційного провадження.

Колегія суддів звертає увагу, що вимогам касаційної скарги щодо скасування судового рішення про задоволення позову і ухвалення нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, має кореспондувати викладення у касаційній скарзі підстав для оскарження судових рішень у взаємозв`язку із усіма висновками, які стали підставою для їх ухвалення. Тобто, вимоги касаційної скарги мають бути сформульовані і відповідати їх безпосередньому обґрунтуванню.

Суд касаційної інстанції не може самостійно визначати підстави касаційного оскарження, такий обов`язок покладено на особу, яка оскаржує судові рішення, оскільки в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження (частина третя статті 334 КАС України), а в подальшому саме в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення (частина перша статті 341 КАС України).

Отже, відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження або їх некоректне (помилкове) визначення, або визначення безвідносно до предмета спору у конкретній справі, у якій подається касаційна скарга, може унеможливити в подальшому її розгляд.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає за доцільне запропонувати скаржникові подати уточнену касаційну скаргу.

Відповідно до частин другої і шостої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

З огляду на викладене, касаційна скарга залишається без руху з наданням скаржнику строку для усунення виявлених недоліків.

На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 328, 330, 332, 359 КАС України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області, утвореного як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України, на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2021 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 26.10.2021 у справі № 320/652/21 - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії зазначеної ухвали суду для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- надати уточнену касаційну скаргу, у якій навести обґрунтування наявності у цій справі винятків, передбачених пунктами "а" - "г" пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України, а також зміст якої щодо підстав для касаційного оскарження судових рішень має бути викладено з урахуванням мотивів, наведених у цій ухвалі.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржникові.

Роз`яснити, що відповідно до пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України, в редакції Закону України від 18.06.2020 №731-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддіМ.М. Гімон Є.А. Усенко М.М. Яковенко