Справа № 814/2531/16
Суддя: Гордієнко Т. О.
Дата ухвалення: 2021-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 грудня 2021 р. № 814/2531/16
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Гордієнко Т. О. розглянув у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом:ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,
до відповідача:Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області, вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056,
про:скасування припису від 09.11.2016р. № 392,
ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування припису №392 від 09.11.2016 « Про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, норм, державних стандартів і правил».

Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що при прийнятті спірного припису інспектор не врахував, що у будинку, який розташований за адресою: АДРЕСА_2 є декілька власників, а саме чотири співвласника. Відповідач зобов`язавши спірним приписом виконати певні дії тільки позивача унеможливив його виконання і припису від 30.03.2016, оскільки інші співвласники будівлі не були зобов`язані до вчинення будь-яких дій щодо усунення порушень. Також зазначає, що ввести в експлуатацію житловий будинок неможливо без оформлення документів на право власності на земельну ділянку, тому позивач після отримання припису №101 від 30.03.2016 сформував пакет документів для приватизації земельних ділянок співвласників будинку.

Відповідач надав суду відзив, в якому позов не визнає, оскільки перевірка була проведена з дотриманням вимог постанови КМУ №553, яка проводилась в присутності позивача. За наслідками перевірки складено акт, протокол та спірний припис. Стосовно доводів позивача відповідач зазначає, що ні позивач, ні її діти- не є власниками самочинно збудованих об`єктів. Експлуатує самочинно побудовані об`єкти саме позивачка, тому припис був виданий саме їй. Доказів здійснення дій щодо оформлення земельної ділянки позивачем не було надано інспектору при перевірці. Оскільки позивач не надав доказів виконання припису від 30.03.2016, відповідач правомірно виніс спірний припис, який є законним і обґрунтованим та скасуванню не підлягає.

Ухвалою суду від 21.12.2016 зупинено провадження у справі до розгляду справи №2а/489/351/16.

Ухвалою суду від 16.09.2021 поновлено провадження у справі.

Сторони в судове засідання не з`явились, тому відповідно до ч.9 ст.205 КАС України, суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження. Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).

Дослідив докази, суд дійшов висновку:

Актом перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 09.11.2016 встановлено, що при проведенні попередньої перевірки 30.03.2016 на об`єкті «Реконструкція житлового будинку та будівництво господарчих будівель по АДРЕСА_2 » було встановлено, що в 2008 році було самочинно переобладнано в житловому будинку кухню в житлову кімнату та збудовано двоповерховий гараж-господарчу будівлю, житлову прибудову. Вказані будівельні роботи проводились без відповідних документів, які дають право виконувати такі роботи, що є порушенням ст.34 ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності» та п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ №466 від 13.04.2011. Приписом від 30.03.2016 ОСОБА_1 вимагалось зупинити експлуатацію будівель, не прийнятих в експлуатацію до оформлення документів дозвільного характеру та усунути вимоги законодавства шляхом оформлення відповідних документів дозвільного характеру. Під час проведення позапланової перевірки з 03.11.2016 по 09.11.2016 встановлено, що припис №101 від 30.03.2016 не виконаний, не оформлені відповідні документи дозвільного характеру. Вимоги припису не виконані, що є порушенням абз.3 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ №553 від 23.05.2011. Документи на право користування або право власності на земельну ділянку по АДРЕСА_2 ОСОБА_1 не оформлені.

За наслідками перевірки відповідачем прийнято припис № 392 від 09.11.2016 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалось від позивача усунути порушення вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності, шляхом оформлення відповідних документів дозвільного характеру на об`єкт «Реконструкція житлового будинку та будівництво господарчих будівель по АДРЕСА_2 ». У разі невиконання п.1 даного припису усунути порушення вимог законодавства шляхом приведення об`єкта у стан, що передував самочинному будівництву.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, в порядку встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Пунктами 7,11,14 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:

1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.1 ст.34, ч.1,8 ст.39 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Рішенням Ленінського районного суду м. Миколаєва від 02.04.2021 по справі №2а/489/351/16 за позовом позивача до ДАБІ України про скасування постанови про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 22.12.2016 №290, якою її притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-42КУпАП у вигляді штрафу в сумі 6800грн. позов задоволено та скасовано постанову від 22.11.2016 про притягнення її до адміністративної відповідальності, в зв`язку з тим, що право передати для прийняття в експлуатацію завершені будівництвом об`єкти входить до складу спадщини після смерті ОСОБА_2 , а заява про прийняття в експлуатацію об`єкта має бути підписана всіма спадкоємцями як співвласниками житлового будинку, до якого здійснені прибудови і які є користувачами земельної ділянки, на якій збудовано гараж, за такого неможливим є виконання позивачем припису без отримання згоди інших співвласників, а тому оскаржувана постанова про адміністративне правопорушення №290 підлягає скасуванню, оскільки відсутня суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення, так як виконання припису потрібна воля не лише позивача як особи, яка користується будинком та проживає у ньому.

При розгляді справи №2а/489/351/16 було встановлено судом, що правові підстави для притягнення позивача до відповідальності за невиконання припису відсутні.

Відповідно до ч.ч.4, 6,7 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду.

В цій справі вирішується питання правомірності/протиправності спірного припису.

При проведені позапланових перевірок інспектором було встановлено порушення позивачем вимог містобудівного законодавства.

Позивачем не заперечується той факт , що будівельні роботи було здійснено без дозвільних документів та були порушенні норми ст.ст.34,39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». При проведені позапланової перевірки 9.11.2016 відповідачем було встановлено невиконання припису від 30.03.2016, але позивач вважає його протиправним , оскільки він зобов`язує її здійснити певні дії, які вона без згоди інших співвласників не здатна виконати та неможливо ввести в експлуатацію житловий будинок без оформлення документів на право власності на земельну ділянку.

Всі доводи позивача щодо протиправності спірного припису полягають в неможливості його виконання.

Але суд зазначає, що неможливість виконати припис не впливає на його правомірність , оскільки він прийнятий уповноваженою особою в установленому чинним на той момент законодавством за порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Доказів того, що позивач здійснювала будівельні роботи за наявністю дозвільних документів суду не надано. Доказів виконання припису від 30.03.2016 не надано, тому спірний припис прийнято законно й обґрунтовано та скасуванню він не підлягає.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Позивач не надав суду доказів протиправності спірного припису відповідача, тому позов задоволенню не підлягає.

Судовий збір покладається на позивача .

Керуючись ст. 2, 19, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області (вул. Космонавтів, 61, м. Миколаїв, 54056 ) про скасування припису від 09.11.2016р. № 392 - відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи в порядку, визначеному ст. 255 КАС України. Строк на апеляційне оскарження рішення суду 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається в порядку та строки, визначені ст.ст. 295-297 КАС України.

Суддя Т. О. Гордієнко