Справа № 752/17130/20
Суддя: Хоменко В. С.
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/752/180/21
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

12 жовтня 2021 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Хоменко В.С.

при секретарі Павлюх П.В.,

розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін в приміщенні Голосіївського районного суду м. Києва за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного державного інспектора з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва підполковника служби цивільного захисту Кравченко Вікторії Анатоліївни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

у вересні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення серії КИ № 013276/223 від 26.08.2020 року про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 68,00 грн.

Позов обґрунтував тим, що 19.08.2020 року інспектором відділу роботи з об`єктами підвищеної небезпеки ЦЗД ГУ ДСНС України у м. Києві Парфьоновим Г.А. та головним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Голосіївського РУ ГУ ДСНС України Пелепасем О.А. було розпочато позапланову перевірку ОСББ «Науки 30».

За результатами вище проведеного заходу державного нагляду (контролю) було складено акт № 385 від 20.08.2020 року та на його підставі - припис від 26.08.2020 року № 225 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Також, 20.08.2020 року державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва майором служби цивільного захисту Пелепасем О.А. було складено протокол серії КИ № 018276 про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 175 КУпАП відносно нього як посадової особи ОСББ, на підставі якого головним державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва, підполковником служби цивільного захисту Кравченко В.А. винесено постанову серії КИ № 013276/223 про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу на суму 68,00 грн.

Проте, вважав, що в розумінні Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» були відсутні будь-які підстави для проведення позапланової перевірки ОСББ органами ДСНС, оскільки ОСББ є негосподарюючим суб`єктом та не підпадає під поняття суб`єкта господарювання, оскільки не займається виготовленням і реалізацією продукції, виконанням робіт чи наданням послуг, а є непідприємницьким товариством, на яке покладені функції зі сприяння використання власниками багатоквартирного будинку їх майна та його утримання, управління, а тому відносно ОСББ не може здійснюватися перевірка нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, що означає, що акт, припис, протокол та постанова складені з порушенням умов Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України, Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, зазначив, що з урахуванням ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» він як голова правління не є відповідальним за стан протипожежної безпеки в будинку, про що наголошувалося в ході проведення перевірки та про що було зазначено у протоколі, оскільки свою функцію він як голова правління виконав - доніс до відома правління результати перевірки, на що було вирішено винести додаткові статті витрат до кошторису на голосування загальним зборам ОСББ «Науки 30» на чергових зборах.

Ухвалою судді від 15.10.2020 року відкрито провадження у справі з розглядом у порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін на 25.01.2021 року. Відповідачу було направлено копію ухвали про відкриття провадження по справі та копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (а.с. 30-31, 32).

Ухвалою від 25.01.2021 року розгляд прави відкладено на 19.05.2021 року (а.с. 33).

Ухвалою від 19.05.2021 року розгляд прави відкладено на 12.10.2021 року (а.с. 35).

Відповідно до вимог ст. ст. 19, 257 КАС України справа за адміністративним позовом ОСОБА_1 розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач у встановлений судом строк відзив на позовну заяву не подав.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно ч. 1 ст. 66 Кодексу центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ст. 68 Кодексу посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Відповідно до ст. ст. 1, 66 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону. Статтею 69 зазначеного Кодексу встановлені підстави для видачі центральним органом виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, приписів, постанов і розпоряджень. Відповідно до ч. 3 ст. 68 зазначеного Кодексу, приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V (далі - Закон №877-V) встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно зі ст. 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно абз. 4 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставами для здійснення позапланових заходів є: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, належать, зокрема, складання протоколів про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом (ст. 91 Закону).

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про пожежну і техногенну безпеку, розглядає справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, здійсненням суб`єктом господарювання господарської діяльності без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, невиконанням приписів та постанов посадових осіб органів державного пожежного нагляду (статті 120, 175, 175-2, 188-8).

Від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про пожежну і техногенну безпеку, розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: головні державні інспектори з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки в районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення - штраф на громадян до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - до вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (ст. 223 КУпАП).

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, за скаргою мешканця житлового будинку АДРЕСА_1 ОСОБА_2 , на підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві № 504 від 17.08.2020 року «Про проведення позапланової перевірки» та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 3334 від 17.08.2020 року, посадовими особами ГУ ДСНС України у м. Києві здійснено позапланову перевірку ОСББ «Науки 30» за адресою: м. Київ, пр. Науки, буд. 30 (а.с. 7-8, 9, 10).

За результатами перевірки складено акт № 385 від 20.08.2020 року, яким зафіксовано порушення приписів Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 року, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697, та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки (а.с. 12-16).

Будь-яких скарг під час проведення позапланового заходу та заперечень на акт № 385 від 20.08.2020 року матеріали справи не містять.

20.08.2020 року державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва майором Служби цивільного захисту Пелепасем О.А. складено протокол КИ № 018276 про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 175 КУпАП відносно ОСОБА_1 (а.с. 11).

Відповідно до положень наказу МВС України від 27.07.2016 року № 725, яким затверджена Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення та визнання такими, що втратили чинність деяких наказів МНС України, зокрема розділу ІІІ, справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення відповідно до ст. 276 КУпАП у строки, визначені ст. 277 КУпАП. Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права, передбачені ч. 1 ст. 268 КУпАП та ст. ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України. Справа про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи, а також якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Судом встановлено, що позивач був присутнім під час складання протоколу про адміністративне правопорушення, надав пояснення по суті порушення. Зокрема, позивач в гр.17 протоколу про адміністративне правопорушення від 20.08.2020 року вказав, що голова правління ОСББ не є посадовою особою, відповідальною за пожежний стан. При складанні протоколу (графа 12) обставиною, що пом`якшує адміністративну відповідальність за адміністративне правопорушення, є щире розкаяння винної особи (ст. 34 КУпАП).

26.08.2020 року Голосіївським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві складено припис № 225 про усунення порушень з метою усунення виявлених під час перевірки порушень щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у акті № 385 від 20.08.2020 року (а.с. 17).

Даних про оскарження даного припису через незгоду із запропонованими заходами чи строками їх виконання матеріали справи не містять.

Судом встановлено, що постановою серії КИ № 013276/223 від 26.08.2020 року, складеною головним державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва підполковником служби цивільного захисту Кравченко В.А., Волобуєва І.Ю. притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 175 КУпАП та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 68,00 грн. (а.с. 18).

Як вбачається зі змісту оскаржуваної постанови, ОСОБА_1 19.08.2020 року об 11 год. 00 хв. в приміщенні житлового будинку ОСББ «Науки 30» на пр. Науки, 30 у м. Києві, являючись посадовою особою, відповідальною за протипожежний стан приміщень, порушив вимоги пожежної безпеки і встановлені правила пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), затверджені наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 року, а саме: пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежними рукавами стволами (порушення: розділ V п. 2.2., п/п 2 ППБУ), чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 175 КУпАП.

Вбачається, що постанова у справі про адміністративне правопорушення серії КИ № 013276/223 від 26.08.2020 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності складена уповноваженою особою - головним державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва підполковником служби цивільного захисту Кравченко В.А., яка відповідно до вимог ст. 223 КУпАП має право розглядати справи про адміністративні порушення та накладати адміністративні стягнення безпосередньо за ст. 175 КУпАП, містить підпис особи, яка винесла постанову.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що вказані вище вимоги законодавства при проведенні позапланової перевірки ОСББ «Науки 30» були дотримані. Доказів на підтвердження зворотного матеріали справи не містять, зазначеного не заперечує і позивач.

Звертаючись до суду з даним позовом, позивач, як вбачається, також не заперечує і наявність зафіксованих актом перевірки № 385 від 20.08.2020 року порушень, не надає доказів їх усунення чи відсутність. Так само позивач не заперечує й факту вчинення інкримінованого адміністративного правопорушення.

Разом з тим, підставою для скасування постанови про адміністративне правопорушення серії КИ № 013276/223 від 26.08.2020 року позивач вважає відсутність будь-яких підстав для проведення позапланової перевірки ОСББ органами ДСНС, оскільки ОСББ є негосподарюючим суб`єктом та не підпадає під поняття суб`єкта господарювання, оскільки не займається виготовленням і реалізацією продукції, виконанням робіт чи наданням послуг, а є непідприємницьким товариством, на яке покладені функції зі сприяння використання власниками багатоквартирного будинку їх майна та його утримання, управління, а тому відносно ОСББ не може здійснюватися перевірка нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки; та те, що він як голова правління не є відповідальним за стан протипожежної безпеки в будинку.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» № 2866-III від 29.11.2001 року (далі - Закон № 2866-ІІІ) об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

За змістом ст. 4 Закону № 2866-ІІІ об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Об`єднання є неприбутковою організацією і не має на меті одержання прибутку для його розподілу між співвласниками.

Об`єднання відповідає за своїми зобов`язаннями коштами і майном об`єднання, від свого імені набуває майнові і немайнові права та обов`язки, виступає позивачем та відповідачем у суді. Об`єднання не несе відповідальності за зобов`язаннями співвласників.

У відповідності до ч. 10 Закону № 2866-ІІІ органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Відповідно до ст. 12 Закону №2866-ІІІ управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління.

За рішенням загальних зборів функції з управління багатоквартирним будинком можуть бути передані (всі або частково) управителю або асоціації.

Об`єднання самостійно визначає порядок управління багатоквартирним будинком та може змінити його у порядку, встановленому цим Законом та статутом об`єднання.

Відповідно до ст. 1 Закону № 2866-ІІІ терміни у цьому Законі вживаються у значенні, наведеному в Цивільному кодексі України, законах України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» та «Про житлово-комунальні послуги».

Так, відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» управління багатоквартирним будинком здійснюється його співвласниками.

За рішенням співвласників усі або частина функцій з управління багатоквартирним будинком можуть передаватися управителю або всі функції - об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку (асоціації об`єднань співвласників багатоквартирного будинку).

З поданого позову вбачається, що управління багатоквартирним будинком за адресою: м. Київ, пр. Науки, 30, здійснюється об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Науки 30» без залучення управителя - суб`єкта підприємницької діяльності.

Відповідно до ст. 18 Закону № 2866-ІІІ об`єднання відповідно до цього Закону зобов`язане, зокрема, забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам.

Відповідно до ст. 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Статтею 55 Кодексу передбачено, що обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

З наведеного слідує, що на ОСББ «Науки 30» покладений обов`язок із забезпечення пожежної безпеки.

При цьому, суд вважає, що порушення вимог пожежної безпеки в житлових будинках створюють загрозу життю та здоров`ю людей, адже, за змістом ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, держава відповідає перед людиною за свою діяльність, утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави, а тому виходить із справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. «Справедлива рівновага» передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.

Тому, з огляду на вказане, при наявності ряду виявлених порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, суд вважає необґрунтованими посилання позивача на незаконність заходу, під час якого такі порушення встановлено.

Щодо доводів позивача про те, що ОСББ «Науки 30» не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки ОСББ не є суб`єктом господарювання та не здійснює господарську діяльність, суд зазначає наступне.

Преамбула вказаного Закону визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Водночас, на ОСББ «Науки 30» розповсюджується дія Кодексу цивільного захисту України, який визначає права та обов`язки, зокрема підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

У свою чергу, відповідно до приписів ст. 47 Кодексу цивільного захисту України, державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V.

Таким чином, доводи позивача про те, що ОСББ «Науки 30» не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», не заслуговують на увагу.

Крім того, критично оцінюються судом й твердження позивача про те, що він як голова правління ОСББ, не є посадовою особою, відповідальною за стан пожежної безпеки.

До вказаного висновку суд надходить, виходячи з наступного.

Згідно ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання, покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до ст. 18 Закону № 2866-ІІІ об`єднання відповідно до цього Закону зобов`язане, зокрема, забезпечувати належний санітарний, протипожежний і технічний стан спільного майна, що належить співвласникам. Виконання зобов`язань об`єднанням належить до повноважень його правління відповідно до статуту об`єднання.

Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом (ст. 10 Закону № 2866-ІІІ).

Співвласники ОСББ на загальних зборах обирають членів правління об`єднання, яке є виконавчим органом ОСББ (абз. 3 ч. 9 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» від 29.11.2001 року № 2866-III).

Правління повинно здійснювати керівництво поточною діяльністю ОСББ і має право приймати рішення з питань діяльності ОСББ у межах, визначених статутом (ч. 17 ст. 10 Закону № 2866-ІІІ).

Зі свого складу правління обирає голову правління ОСББ і його заступника (абз. 1 п. 16 р. ІІІ Типового статуту). Рішення правління оформлюють протоколом засідання правління із зазначенням результатів голосування кожного із членів правління, засвідченим власноручним підписом.

На виконання своїх повноважень згідно з п. 16 р. ІІІ Типового статуту голова правління ОСББ: веде засідання правління, якщо правління не доручило ведення засідання іншому члену правління; забезпечує виконання рішень загальних зборів і рішень правління; діє без доручення від імені об`єднання й укладає в межах своєї компетенції договори та вчиняє інші правочини відповідно до рішень правління; розпоряджається коштами об`єднання згідно із затвердженим кошторисом і рішеннями правління, має право першого підпису фінансових документів об`єднання; наймає на роботу в об`єднання працівників і звільняє їх, застосовує до них заходи заохочення та накладає стягнення, видає обов`язкові для працівників об`єднання накази у сфері трудових правовідносин; за рішенням правління видає довіреності на представництво інтересів об`єднання іншим особам; відкриває та закриває рахунки об`єднання в банківських установах та інших фінансових установах, підписує банківські й інші фінансові документи; відповідно до рішень правління, здійснює інші дії, спрямовані на досягнення мети й завдань об`єднання. За відсутності голови правління його обов`язки виконує заступник.

Отже, що наведені вище повноваження голови правління ОСББ є повноваженнями керівника юридичної особи (якою є й ОСББ). Тобто голова правління ОСББ є посадовою особою, оскільки обіймає відповідну посаду.

При цьому, загальні збори ОСББ можуть прийняти рішення про виконання головою ОСББ своїх обов`язків на громадських засадах, адже законодавство не містить заборони для виконання обов`язків головою правління ОСББ на громадських засадах.

Відповідно до ст. 175 КУпАП до адміністративної відповідальності притягуються, зокрема, посадові особи. Згідно ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків, до яких відноситься й порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки.

Судом встановлено (а.с. 19) та не заперечено позивачем й вказується ним при зверненні до суду, що на момент проведення перевірки та складання оскаржуваної постанови він був головою правління ОСББ «Науки 30», яке здійснює управління багатоквартирним будинком за адресою: м. Київ, пр. Науки, буд. 30, тобто являється посадовою особою в розумінні ст. 14 КУпАП.

Органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно положень ст. 251 КУпАП (зі змінами) доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Підставою притягнення до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 175 КУпАП передбачає відповідальність за порушення встановлених законодавством вимог пожежної безпеки, а також використання пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням.

Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері забезпечення пожежної безпеки.

Об`єктивна сторона правопорушення виражається у порушенні встановлених законодавством України вимог пожежної безпеки, а також використанні пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням. Склад правопорушення, що передбачає використання пожежної техніки та засобів пожежогасіння не за призначенням є матеріальним.

Суб`єкт адміністративного проступку - як громадяни, так і посадові особи.

Суб`єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Отже, з наведено вище вбачається, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 3 ст. 2 КАС України встановлено критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Відповідність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень передбаченим ч. 3 ст. 2 КАС України критеріям перевіряється судом з урахуванням закріпленого ст. 9 КАС України принципу законності, відповідно до якого органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їхні посадові і службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно зі ст. ст. 73, 74 КАС України належними та допустимими є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом при вирішенні справи не беруться до уваги. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтями 245, 246 КУпАП України встановлено, що завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її з точною відповідністю з законом.

Таким чином, судом встановлено, що дії відповідача були здійснені в порядку та межах повноважень, визначених чинним законодавством України, обставини, викладені позивачем в обґрунтування позову, не знайшли свого підтвердження в матеріалах справи, а отже позовна заява не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8, 19 Конституції України, ст. ст. 1, 9, 175, 223, 245, 246, 251, 258, 265-2, 268, 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. ст. 2, 72, 73, 74, 77, 78, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного державного інспектора з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки Голосіївського району м. Києва підполковника служби цивільного захисту Кравченко Вікторії Анатоліївни про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя В.С. Хоменко