Справа № 308/7060/21
Суддя: Бедьо В. І.
Дата ухвалення: 2021-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/7060/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Бедьо В.І.

секретаря судового засідання Кинів О.В.

позивача ОСОБА_1

представника відповідача Гулявського Р.І.

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, в якому ставить наступні вимоги: визнати протиправними дії начальника офісу Держаудитслужби в Закарпатській області Аніщенко С.В. при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення № 13-02-0071/2021 від 25.05.2021 року, а справу про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУПАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

В обґрунтування позову посилається на те, що постановою начальника Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області Аніщенко С.В. №13-02-0071/2021 від 25.05.2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 164-14 КУПАП, тобто за порушення вимог пункту 12 частини першої статті 10, пункту 3-1 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII, пункту 6 Порядку проведення закупівель товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 березня 2020 р. № 225, а саме що в електронній системі закупівлі Prozorro не оприлюднено звіти про виконання договорів про закупівлю засобів індивідуального захисту та дезінфекційних засобів № 584951/103-20 від 16.04.2020 (ID закупівлі UA- 2020-04-16-004990- b) № 119-20 від 25.06.2020 (ID закупівлі UA-2020-06-25-009571-b), №125-20 від 13.07.2020 (ID закупівлі UA-2020-07-13-002826-b), № 126-20 від 13.07.2020 (ID закупівлі UA-2020-07-13-001848-a). Проведеною перевіркою опублікування звітів про виконання договорів про закупівлю засобів індивідуального захисту та дезінфекційних засобів встановлено, що уповноваженою особою ТУ ДСАУ в Закарпатській області, протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю (31.12.2021 або його виконання сторонами, такі не оприлюднені у електронній системі закупівель Prozorro. При цьому кінцевий термін публікації звітів про виконання договорів про закупівлю засобів індивідуального захисту та дезінфекційних засобів, у електронній системи закупівель Prozorro настав 01.02.2021. Відповідальною особою за порушення закупівель ТУ ДСАУ в Закарпатській області, наказом від 04.05.2020 № 20/01-05 «Про організацію закупівельної діяльності ТУ ДСАУ України в Закарпатській області» визначено головного спеціаліста сектору організаційного забезпечення діяльності судів та судової статистики ОСОБА_2 . Вказаним правопорушенням матеріальної шкоди не заподіяно.Період вчинення порушення - з 16.04.2020 по 01.02.2021.

Позивач вважає дії відповідача щодо притягнення його до адміністративної відповідальності протиправними та такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства, а постанову про притягнення до адміністративної відповідальності незаконною та такою, що підлягає скасуванню.

Свою правову позицію ОСОБА_1 обґрунтовує тим, що за приписами частини першої ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).Тобто, строк притягнення позивача до адміністративної відповідальності 2 місяці з дня вчинення правопорушення. Оскільки днем вчинення правопорушення є 01.02.2021 року, то перебіг строку накладення адміністративного стягнення на позивача починається 02 лютого 2021 року а закінчується 02 квітня 2021 року.

Однак, не зважаючи на закінчення строків накладення адміністративного стягнення відповідачем в порушення вимог чинного законодавства на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, що на думку позивача призвело до порушення його конституційних прав і свобод, що й слугувало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Таким чином позивач вказує, що склад правопорушення, який міститься в частині 1 ст. 164-14 КУпАП, а саме неоприлюднений або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID 19) таке правопорушення не може вважатися триваючим, у розумінні правових норм та позиції Верховного Суду.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 04.06.2021 року відкрито провадження у справі та визначено розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.

Не погоджуючись з позовом від представника відповідача 25.06.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому вказує на необґрунтованість позовних вимог. Свою правову позицію обґрунтовує тим, що на підставі проведеної ревізії фінансово-господарської діяльності ТУ ДСАУ в Закарпатській області за період з 01.01.2019 по 31.12.2020 встановлено порушення та недоліки, що відображені в акті ревізії від 03.06.2021 року №13-07-08/6, а саме порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі за період з 16.04.2020 року по теперішній час відповідно до вимог законодавства, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.164-14 КУпАП. Щодо строку накладення адміністративного стягнення зазначає, що дане правопорушення є триваючим, відтак постанова про накладення адміністративного стягнення за дане правопорушення винесена з дотриманням строків, встановлених ст.38 КУпАП. Враховуючи вищевикладене, просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Позивач у судовому засіданні підтримав вимоги позову та просив задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позовної заяви заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд, вислухавши сторони по справі, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до такого висновку.

Як вбачається з постанови про накладення адміністративного стягнення №13-02-0071/2021 від 25.05.2021 головного спеціаліста сектору організаційного забезпечення діяльності судів та судової статистики ОСОБА_1 , як відповідальну особу за проведення закупівель ТУ ДСА в Закарпатській області відповідно до наказу від 04.05.2020 року № 20/01-05 «Про організацію закупівельної діяльності ТУ ДСА України в Закарпатській області», притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-14 КУпАП за порушення п.12 ч. 1 ст. 10, пункту 3-1 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25 грудня 2015 року.

Вищевказаною постановою встановлено порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, а саме: в електронній системі закупівлі Prozorro не оприлюднено звіти про виконання договорів про закупівлю засобів індивідуального захисту та дезінфекційних засобів № 584951/103-20 від 16.04.2020 (ID закупівлі UA- 2020-04-16-004990- b) № 119-20 від 25.06.2020 (ID закупівлі UA-2020-06-25-009571-b), №125-20 від 13.07.2020 (ID закупівлі UA-2020-07-13-002826-b), № 126-20 від 13.07.2020 (ID закупівлі UA-2020-07-13-001848-a).

Разом з тим вищевказаною постановою визнано ОСОБА_1 винним за не оприлюднення інформації про закупівлі.

Так, зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що проведеною перевіркою опублікування звітів про виконання договорів про закупівлю засобів індивідуального захисту та дезінфекційних засобів встановлено, що уповноваженою особою ТУ ДСАУ в Закарпатській області, протягом 20 робочих днів з дня закінчення строку дії договору про закупівлю (31.12.2021 або його виконання сторонами, такі не оприлюднені у електронній системі закупівель Prozorro. При цьому кінцевий термін публікації звітів про виконання договорів про закупівлю засобів індивідуального захисту та дезінфекційних засобів, у електронній системи закупівель Prozorro настав 01.02.2021.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Частиною першою статті 164-14 КУпАП передбачена відповідальність за порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

Відповідно до ч.1 ст. 44 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25 грудня 15 року за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до абз. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до статті 19 цього Закону.

Приписами ч.2 ст. 19 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлюється, що звіт про результати проведення закупівлі автоматично формується електронною системою закупівель та оприлюднюється протягом одного дня після оприлюднення замовником договору про закупівлю в електронній системі закупівель або відміни тендеру/спрощеної закупівлі, або визнання тендеру таким, що не відбувся.

Процедура розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель передбачена «Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженим наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 1082 від 11 червня 2020 року.

Відповідно до вказаного Порядку датою та часом оприлюднення/розміщення інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

Оприлюдненням/розміщенням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу.

Як вбачається з оскаржуваної постанови така містить суперечності, які полягають в наступному.

З описової частини спірної постанови вбачається, що ОСОБА_1 вчинив «порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства» та «неоприлюднення інформації про закупівлі». Разом з тим з резолютивної частини постанови (а.с. 17) вбачається, що ОСОБА_1 визнано винним за неоприлюднення інформації про закупівлі.

Як вбачається із фабули ч.1 ст. 164-14 КУпАП такі дії, як «порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства», «несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі» та «неоприлюднення інформації про закупівлі» є окремими складами адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

З оскаржуваної постанови з огляду на вказані протиріччя та суперечності неможливо встановити, яке насправді правопорушення відповідачем ставиться в вину ОСОБА_1 порушення порядку оприлюднення чи не оприлюднення інформації про закупівлі.

Що стосується строків притягнення позивача до адміністративної відповідальності, з якими позивач не погоджується, вважаючи, що його притягнуто до адміністративної відповідальності з порушенням вказаного строку, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 7 КУпАП визначено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого частинами третьою - шостою статті 164-14 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Таким чином, за приписами ст. 38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що норми КУпАП не містять визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року № 6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права «триваючими» визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.

Проаналізувавши обставини справи та юридичний склад правопорушення, про вчинення якого відповідачем зазначено в резолютивній частині постанови, суд дійшов висновку, що неоприлюднення (порушення строків оприлюднення) інформації про закупівлі, зокрема, несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення немає триваючого характеру і є вчиненим з моменту, коли таке оприлюднення мало бути здійсненим згідно норм законодавства, а саме не пізніше трьох денного терміну.

За загальним правилом адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше, ніж через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - два місяці з дня його виявлення.

Триваючим адміністративним правопорушенням є порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває протягом значного часу, і весь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Таким чином, триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок (наприклад, виявлення таких порушень: відсутність обліку доходів і витрат, для яких встановлено обов`язкову форму обліку (обліку результатів підприємницької діяльності відповідно до вимог чинного законодавства), бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення його з порушенням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, інших правопорушень, пов`язаних з нарахуванням податків, які можливо встановити тільки в ході документальної перевірки на підставі первинних документів).

Стягнення за такі адміністративні правопорушення може бути накладене у термін не пізніше, ніж через два місяці з дня його виявлення (з дати складання і підписання акта перевірки).

Таким чином днем вчинення правопорушення, щодо неоприлюднення інформації про закупівлі є наступний за останнім днем граничного терміну встановленого для такого оприлюднення.

Правопорушення щодо події неоприлюднення або несвоєчасного оприлюднення інформації про закупівлі, на думку суду, термін правопорушення необхідно обчислювати:

-у разі неоприлюднення - на наступний день граничного строку встановленого законом для такого оприлюднення з урахуванням норм ст. 38 КУпАП;

- у разі несвоєчасного оприлюднення інформації про закупівлі - за датою фактичного оприлюднення такої інформації.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 19 Конституції України Відповідно суд, як орган державної влади, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч.3 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Приписами частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Фактично суд зв`язаний предметом і розміром заявлених особою вимог, проте може вийти за межі вимог адміністративного позову у випадках, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Вихід за межі позовних вимог можливий у випадку помилкового обрання особою неналежного способу захисту порушеного права, у цьому випадку можливо на підставі частини другої статті 9 КАС України вийти за межі позовних вимог та застосувати той спосіб захисту порушеного права позивача, який відповідає фактичним обставинам справи і відновлює порушене право особи. Фактично, необхідною передумовою застосування частини другої статті 9 КАС України є саме порушення прав позивача та необхідність захисту порушеного права шляхом його відновлення.

Отже, адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного суб`єктами владних повноважень, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення.

Таким чином, враховуючи те, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом та сприяти реальному відновленню порушеного права, беручи до уваги приписи ч. 2 ст. 9 КАС України, а також з аналізу норм чинного законодавства, суд приходить висновку про необхідність скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За таких обставин, зважаючи на суттєві суперечності у змісті оскаржуваної постанови, з котрої неможливо встановити, який саме склад адміністративного правопорушення ставиться в провину ОСОБА_1 , беручи до уваги ст. 8, ст. 62 Конституції України така підлягає скасуванню.

Враховуючи, що відповідачем не доведена неправомірність дій начальника офісу Держаудитслужби в Закарпатській області Аніщенко С.В. при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, тому вважає за необхідне скасувати постанову про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення № 13-02-0071/2021 від 25.05.2021 року у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 гривень та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.2,77,205,241-246,255,295,297 Кодексу адміністративного судочинства України, ст.251,288,289,293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Постанову начальника Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області Аніщенко С.В. №13-02-0071/2021 від 25.05.2021 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн. за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 164-14 КУПАП скасувати, а справу про адміністративне правопорушення закрити на підставі п. 7 ч. 1 ст. 247 КУПАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

В задоволенні позовної вимоги про визнання протиправними дій начальника офісу Держаудитслужби в Закарпатській області Аніщенко С.В. при розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та строки передбачені ст.286, 293, п. 15.5 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Відповідач: Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, , адреса: м. Ужгород, площа Народна, буд. 4.

Повний текст рішення складено 07.12.2021 року.

Суддя Ужгородського В.І. Бедьо

міськрайонного суду