Справа № 520/27182/21
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

за результатами розгляду заяви про забезпечення адміністративного позову

17 грудня 2021 року № 520/27182/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_2 про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської обласної територіальної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської обласної територіальної виборчої комісії, в якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову Харківської обласної територіальної виборчої комісії від 13.12.2021 №120 про визнання ОСОБА_3 обраною депутатом Харківської обласної ради від ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!».

Разом з позовом представником позивача подано заяву про забезпечення позову, в якій просить суд:

- зупинити дію Постанови Харківської обласної територіальної виборчої комісії від 13.12.2021 №120 про визнання ОСОБА_3 обраною депутатом Харківської обласної ради від ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» до набрання рішенням у даній справі законної сили;

- заборонити Харківській обласній територіальній виборчій комісії вчиняти дії направлені на виконання Постанови Харківської обласної територіальної виборчої комісії від 13.12.2021 №120;

- заборонити Харківській обласній територіальній виборчій комісії здійснювати будь- які дії спрямовані на набуття повноважень депутата Харківської обласної ради 8 скликання іншими особами, що зумовлені відкликанням депутата Харківської обласної ради 8 скликання ОСОБА_1 за народною ініціативою.

Вимоги заяви представника обґрунтовані тим, що на чергових виборах депутатів Харківської обласної ради 25.10.2020 ОСОБА_1 було обрано та в подальшому зареєстровано Харківською обласною територіальною виборчою комісією депутатом Харківської обласної ради Харківського району 8 скликання від ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!»

13.12.2021 Рішенням Політичної ради ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» відкликано депутата Харківської обласної ради VII ОСОБА_1 (Позивача) обрану на місцевих виборах 25 жовтня 2020 року від ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» за народною ініціативою.

Харківською обласною територіальною виборчою комісією прийнято Постанову №120 (надалі - Постанова №120) якою констатовано, що позивача як депутата Харківської обласної ради вказаним вище Рішенням Політичної ради ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» від 13.12.2021 відкликано в спосіб та строки передбачені Законом та визнано іншу особу обраним депутатом Харківської обласної ради від ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» замість позивача.

В силу вимог абз. 2 ч. 12 ст. 36 Виборчого кодексу України, Постанова №120 набрала чинності з моменту її прийняття 13.12.2021, а тому є правовою підставою для введення до депутатського корпусу Харківської обласної ради нового депутата замість позивача попри відсутність факту дострокового припинення депутатських повноважень позивача в законний спосіб.

Вважаючи вказану вище Постанову №120 протиправною позивач звернулася з адміністративним позовом про її скасування, однак до моменту вирішення справи по суті відповідна постанова буде виконана (реалізована) у спосіб передбачений ч. 3 ст. 4 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» шляхом оголошення на наступному пленарному засіданні Харківської обласної ради повідомлення відповідача про підсумки виборів після чого набуваються повноваження наступним за черговістю кандидатом у депутати у виборчому списку від цієї організації партії, в даному випадку ОСОБА_3 .

Такий стан справ призведе до неможливості позивачу у випадку задоволення позову поновити свій депутатський статус та повернутись до складу депутатського корпусу Харківської обласної ради, а тому вбачаються необхідність у зверненні із даною заявою.

Розглянувши зазначену заяву по суті, дослідивши надані до неї копії матеріалів, суд встановив наступне.

У Постанові Харківської обласної територіальної виборчої комісії від 13 грудня 2021 року зазначено наступне: «Відтак, враховуючи викладене, Харківська обласна виборча комісія доходить висновку про те, що рішення вищого керівного органу ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» про відкликання депутата Харківської обласної ради ОСОБА_1 прийняте в спосіб та в строки, передбачені Законом.

За змістом частини дев`ятої статті 41 Закону територіальна виборча комісія зобов`язана у порядку, передбаченому частиною першою статті 284 Виборчого кодексу України, визнати обраним депутатом наступного за черговістю кандидата у депутати від місцевої організації політичної партії на підставі рішення вищого керівного органу політичної партії про відкликання депутата, обраного шляхом висування місцевою організацією політичної партії, за народною ініціативою.

Постановою Харківської обласної територіальної виборчої комісії від 21 вересня 2020 року № 10 зареєстровані кандидати у депутати, включені до єдиного та територіальних виборчих списків ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!» на чергових виборах депутатів Харківської обласної ради 25 жовтня 2020 року.

Відповідно до статей 6, 10, 15, 193, 206, 284 Виборчого Кодексу України, статей 4, 5, 37-39, 41 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та керуючись статтями 36. 37 Виборчого Кодексу України, Харківська обласна територіальна виборча комісія постановляє:

Визнати ОСОБА_3 обраною депутатом Харківської обласної ради від ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РЕГІОНАЛЬНОЇ ПАРТІЙНОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «БЛОК СВІТЛИЧНОЇ «РАЗОМ!»;

Надіслати що постанову ОСОБА_3 , Харківській обласній раді, Центральній виборчій комісії;

Оприлюднити цю постанову на стенді офіційних матеріалів Харківської сучасної територіальної виборчої комісії.»

Позивач вважає вказану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки, як зазначає у заяві, оскаржувана постанова є необґрунтованою.

Суд зазначає, що згідно ч. 2 ст. 150 КАСУ забезпечення позову допускається якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно приписів ч. 1 ст.151 КАСУ позов може бути забезпечено:

1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта;

2) забороною відповідачу вчиняти певні дії;

3) виключено;

4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору;

5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Суд наголошує, що забезпечуючи такий позов до вирішення справи по суті, і якому ще не надано офіційну правову оцінку в межах оскарження та без застосування принципів адміністративного судочинства, зокрема, таких як гласності і відкритості, змагальності тощо, суд фактично ухвалює рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

При розгляді заяви про вжиття заходів забезпечення позову суд оцінює обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості й адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників процесу;

- наявності зв`язку між конкретним видом, що застосовується для забезпечення позову, і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий вид забезпечення забезпечити фактичне виконання рішення суду у разі його задоволення;

- імовірності виникнення утруднень для виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів;

- необхідності у зв`язку із вжиттям заходів запобігти порушенню прав та інтересів інших осіб, в тому числі, й осіб, які не приймають участь у розгляді справи.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд згідно ч.1 ст. 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Суд згідно ч.2 ст. 151 КАС України може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що заходи забезпечення позову можуть вживатися виключно у випадках, коли невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

За своїм змістом забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог, яке допускається, якщо не вжиття цих заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся.

Заявник обов`язково повинен обґрунтувати своє клопотання і з цією метою подати докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язує застосування певного заходу забезпечення позову. Доказами у даному випадку вважатимуться будь-які відомості, що вказують на ймовірне порушення чиїхось прав (свобод, інтересів) під час провадження у справі. При цьому тягар доказування при розгляді клопотання покладається виключно на заявника.

У свою чергу суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно з Рекомендацією № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятою Комітетом Ради Європи 13 вересня 1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Тобто, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

При цьому заходи забезпечення мають вживатись лише в межах позовних вимог, бути співмірними з ними, а необхідність їх застосування повинна обґрунтовуватись поважними підставами й підтверджуватись належними доказами.

При цьому співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Таким чином, суд, розглядаючи заяву про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, з огляду на докази, надані заявником для підтвердження своїх вимог, має пересвідчитись, зокрема, у тому, що існує дійсна і реальна загроза невиконання рішення суду чи суттєва перешкода у такому виконанні, а також у очевидності ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому, вирішуючи питання про вжиття заходів забезпечення позову, суд в ухвалі про забезпечення позову повинен навести мотиви, з яких він дійшов висновку, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача. Також суд має вказати, в чому будуть полягати дії, направлені на відновлення прав позивача, оцінити складність вчинення цих дій, встановити, що витрати, пов`язані з відновленням прав, будуть значними.

Так само суд повинен вказати підстави, з яких він дійшов висновку про існування очевидних ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, цим рішенням, дією або бездіяльністю до ухвалення рішення у справі.

Слід зазначити, що під час вирішення питання щодо забезпечення позову обґрунтованість позову не досліджується, оскільки питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті та не можуть вирішуватись ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі №140/8457/20.

Суд наголошує, що забезпечуючи такий позов до вирішення справи по суті, і якому ще не надано офіційну правову оцінку в межах оскарження та без застосування принципів адміністративного судочинства, зокрема, таких як гласності і відкритості, змагальності тощо, суд фактично ухвалює рішення без розгляду справи по суті, що не відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову.

Відтак, позивачем не доведено існування обставин, вказаних у частині 2 статті 150 КАС України, у зв`язку з чим суд вважає, що в задоволенні заяви про забезпечення адміністративного позову слід відмовити.

Таким чином, перевіривши зазначені у поданій заяві доводи на предмет їх відповідності вище викладеним нормам та з`ясованим судом обставинам, а також оцінивши додані до неї докази, суд прийшов до висновку про необґрунтованість поданої заяви та, як наслідок, про відсутність підстав для її задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 150, 151, 154, 248, 256, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви представника ОСОБА_1 . Виноградова Володимира Олексійовича про забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до Харківської обласної територіальної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови - відмовити.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повна ухвала складена 17.12.2021 р.

Суддя Бадюков Ю.В.