Справа № 160/7393/21
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 вересня 2021 року Справа № 160/7393/21
11 травня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Фермерського господарства «Сільгоспновація Плюс», в якій позивач просить суд:
В обґрунтування позовних вимог Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області зазначає, що у період з 07.04.2021 року по 14.04.2021 року під час планової перевірки Фермерського господарства «Сільгоспновація Плюс», позивачем згідно Акту перевірки об`єктів щодо додержання вимог законодавства пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 14.04.2021 року № 27 було зафіксовано порушення Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки України, Правил будови електроустановок, Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва, Правил будови електроустанови та інші. Позивач зауважив, що ці порушення створюють загрозу життю і здоров`ю людей, що є підставою для застосування заявлених в позові заходів реагування.
Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/7393/21 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року вказана позовна заява була залишена без руху та цією ухвалою було запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року прийнято зазначену вище позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі №160/7393/21 за вищезазначеним позовом, ухвалено здійснювати розгляд даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження) згідно частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Суд в ухвалі від 30 червня 2021 року встановив відповідачу строк для подання відзиву на позов в порядку ч. 1 ст. 261 Кодексу адміністративного судочинства України протягом 15-ти днів з моменту отримання відповідачем ухвали суду від 30 червня 2021 року.
Ухвала Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року отримана відповідачем 20 серпня 2021 року.

У строк, визначений положеннями Кодексу адміністративного судочинства України, відзиву на адресу суду або клопотання про продовження строку на його подання до суду надходило. Відтак, наявні підстави для розгляду адміністративної справи в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно положень ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.

На підставі наказу начальника Криворізького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області «Про проведення планових та позапланових перевірок» за № 5 від 01.04.2021 року посадовою особою Криворізького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було проведено планову перевірку дотримання Фермерським господарством «Сільгоспновація Плюс» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки стосовно наступного об`єкту, а саме: комплекс будівель та територія за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, село Широке, вулиця Центральна, будинок 20 (далі - об`єкт перевірки).

За результатами даної перевірки позивачем складено Акт за № 27 від 14 квітня 2021 року, в якому зафіксовано виявлені допущені суб`єктом господарювання порушення законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, Кодексу цивільного захисту України № 5403-V1 (далі - КЦЗУ), Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України №1417 віл 30.12.2014 р., зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 р. за №252/26697 (далі - ППБУ), Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки" від 18.01.2001 № 2245 - ІІІ (далі - ЗУ №2245), Державних будівельних норм України «Системі протипожежного захисту», які затверджено наказом Мінрегіону України №312 від 13.11.2014 р. (далі - ДБН В.2.5-56:2014), ДСТУ EN 62305:2012 "Блискавкозахист" (європейський стандарт ІЕС 62305-2010), затверджений наказом Міністерства Економічного розвитку і торгівлі України № 640 від 28 травня 2012 року (далі - ДСТУ EN 62305:2012), «Правила улаштування електроустановок», Правила будови електроустановок, Електрообладнання спеціальних установок (далі - ПУЕ ДНАОП 0.00-1.32-01. НПАОП 40.1-1.32-01), Національний стандарт України "Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою", затверджений наказом Мінрегіону України від 15.06.2016 р. № 158 (далі - ДСТУ Б В.1.1-36:2016), постанови КМУ від 26.06.2013 № 444 "Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях" (далі - Порядок здійснення навчання населення), постанови КМУ від 19.08.2002 № 1200 "Про затвердження Порядку забезпечення населення і працівників формувань та спеціалізованих служб цивільного захисту засобами індивідуального захисту, приладами радіаційної та хімічної розвідки, дозиметричного і хімічного контролю" (далі - Порядок забезпечення), а саме: пп 1,2, 1.4 розділу V ППБУ - адміністративна будівля, складські будівлі, автомобільні бокси не обладнані системою протипожежного захисту відповідно до ДБН, пункт 3.11 розділу V ППБУ- пожежний щит встановлений на території не укомплектований згідно вимог, пункт 3.12 розділу V ППБУ - не вказано на пожежному щиті порядковий номер та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів, пункт 1.21 розділу розділу ІV ППБУ - будівлі та територія не захищені від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ, пункт 1.20 розділу ІV ППБУ - не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, пункт 2.1.1. розділу V ППБУ - підприємство не забезпечено необхідною кількістю води для здійснення гасіння пожежі, пункти 3.6, 3.15 розділу ІV ППБУ - територія підприємства, споруди, приміщення, не забезпеченні вогнегасниками, згідно норм, пункт 3.17 розділу розділу ІV ППБУ - не проводиться технічне обслуговування вогнегасників, які є в наявності, відповідно до правил, пункт 2.9 розділу ІІІ ППБУ - для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення та зовнішніх установок не визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б, а також клас зони згідно з Правилами, пункт 2.26 розділу ІV ППБУ - лінії живлення побутового кондиціонера в кабінеті бухгалтера на забезпечено автомономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, а також пункт 1.16 розділу ІV ППБУ, пункт 8 розділу ІІ ППБУ, абзац перший частини 2 статті 57 КЦЗУ, пункт 2 ІІ ППБУ, пункти 15, 20 розділу ІІ ППБУ, пункт 1.19 розділу ІІІ ППБУ, ст. 20 КЦЗУ, пункт 13 ПКМУ № 444 від 26.06.2013, ст. 9 ЗУ № 2245-ІІІ, п.8 ч.1 ст. 20 КЦЗУ, ч1. п.2 ст. 20 КЦЗУ, п.5, п.6,п.7, п.8, п.9 додатку постанови КМУ №1200, п.2 ч.1 ст. 20 КЦЗУ, п.11 ч.1 ст. 20 КЦЗУ.

Слід зауважити, що вищезазначений акт підписано представником відповідача без зауважень та застережень щодо подачі заперечень на висновки даного акту.

Позивач вважає, що подальша експлуатація відповідачем об`єкту перевірки із вищезазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, у зв`язку з чим Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із даною позовною заявою.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із такого.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності врегульовані Кодексом цивільного захисту України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України - центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1052 від 16 грудня 2015 р., встановлено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі - ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 цього Положення передбачено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

За приписом статті 66 Кодексу цивільного захисту України - центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі Закон).

Згідно із частиною 7 статті 7 Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктами 1, 2 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України - підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України - повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Проаналізувавши положення частини 7 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та статей 68, 70 Кодексу цивільного захисту України, суд дійшов висновку, що цими правовими нормами встановлена можливість застосування як органом державного нагляду, так і судом різних заходів реагування за одні й ті самі порушення, при цьому критерієм їх розмежування є створення такими порушеннями загрози життю та здоров`ю людей і саме наявність такої загрози надає органу державного нагляду підставу для звернення до суду з позовом та можливість застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень.

З матеріалів справи слідує, що під час проведення позапланової перевірки відповідача виявлено суттєві порушення правил пожежної і техногенної безпеки, які зазначені в акті перевірки № 27 від 14.04.2021 року та створюють високий ризик для настання у суб`єкта господарювання негативних наслідків у разі виникнення пожежі.

Відповідно до пункту 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Як передбачено підпунктами 1, 3, 4, 5, 12, 13, 19, 21, 22, 23 пункту 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладається обов`язок: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; створення об`єктових формувань цивільного захисту відповідно до цього Кодексу та інших законодавчих актів, необхідної для їх функціонування матеріально-технічної бази і забезпечення готовності таких формувань до дій за призначенням; забезпечення аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання відповідно до вимог статті 133 цього Кодексу; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенно пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.

Суд погоджується з доводами позивача відносно того, що наявність означені порушення вимог пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, з огляду на наступне.

Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщеній призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, у зв`язку з чим первинні засоби пожежегасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Відсутність первинних засобів пожежогасіння та не відповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперепікодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При відсутності або невідповідність захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи або роботи в режимі короткого замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.

При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх не відповідність, призводить до аварійної експлуатації електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При відсутності схеми підключення електрощиту з пояснювальним написом унеможливлюється у разі виникнення пожежі відключення від електроживлення окремого приміщення.

Відсутність відповідних знаків безпеки може призвести до перешкоджання знаходження шляхів евакуації та місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння.

При не проведені інструктажу з питань пожежної безпеки може призвести до незнання користування первинними засобами пожежогасіння та первинних дій при виникненні пожежі.

Не проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.

Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.

Відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.

Відсутність об`єктових тренувань з питань цивільного захисту призведе до невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей та перешкоджає ліквідації надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації або вибуху.

Тобто на об`єкті відповідача можливі умови для виникнення небезпечних факторів, що впливають на людей і матеріальні цінності, а саме: полум`я й іскри; підвищена температура навколишнього середовища; токсичні продукти горіння і термічного розкладання; дим; знижена концентрація кисню. Вищезазначені фактори пожежі несуть реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Пунктом 33 частини 1статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Відповідно до пункту 24 статті 1 Кодексу цивільного захисту України, надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Водночас, відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

За наведених обставин, подальша експлуатація об`єкту відповідача із зазначеними в акті перевірки порушеннями пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При цьому, матеріали справи не містять доказів, що відповідач усунув всіх зафіксованих в акті перевірки порушень.

Отже, оскільки на час розгляду справи в суді належних доказів, які б свідчили про повне відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд приходить до висновку про те, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. Суд також зауважує, що застосовані заходи співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

Вказане узгоджується з позицією Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 26 лютого 2020 року (справа № 826/7073/18).

Підсумовуючи вищенаведене, суд погоджується із позицією позивача, що подальша експлуатація об`єкта перевірки із порушеннями пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту створює загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють на об`єкті, а також створюють реальну загрозу - людям, які перебувають у будівлі.

Пожежа це неконтрольований процес знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для істот та навколишнього природного середовища (стаття 2 Кодексу цивільного захисту України).

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Неможливість своєчасного та належного оповіщення про пожежу, пожежогасіння, евакуації та надання допомоги людям створюють реальну загрозу їх життю та здоров`ю.

Наведена правова позиція відповідає правовим висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 20.06.2018 р. у справі №826/4267/16.

На підставі вищевикладеного, з урахуванням відсутності доказів усунення виявлених позивачем в ході планової перевірки порушень, суд доходить висновку, що позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 372 Кодексу адміністративного судочинства України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні.

З метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, а також беручи до уваги не надання відповідачем доказів на підтвердження усунення всіх вказаних вище порушень, встановлених в ході проведення перевірки, суд вважає за можливе встановити порядок і спосіб виконання судового рішення шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, село Широке, вулиця Центральна, будинок 20 Фермерського господарства «Сільгоспновація Плюс» (), до повного усунення порушень.

Оскільки позивач у цій справі є суб`єктом владних повноважень та не надав доказів понесення витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням експертиз, визначених статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для стягнення судових витрать з відповідача не встановлено.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (49600, м. Дніпро, вул. Короленка, 4, ) до Фермерського господарства «Сільгоспновація Плюс» (53070, Дніпропетровська область, Криворізький район, с. Широке, вул. Центральна, буд. 20 ) про застосування заходів реагування - задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, село Широке, вулиця Центральна, будинок 20 Фермерського господарства «Сільгоспновація Плюс» (), до повного усунення порушень.

Встановити у судовому рішенні спосіб та порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький район, село Широке, вулиця Центральна, будинок 20 Фермерського господарства «Сільгоспновація Плюс» (), до повного усунення порушень.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко