Справа № 233/5845/21
Суддя: Мартишева Т. О.
Дата ухвалення: 2021-12-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

233 233/5845/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 грудня 2021 року Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Мартишева Т. О. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у Львівській області про поновлення строку звернення до суду, визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, закриття провадження у справі -

В С Т А Н О В И В:

16 грудня 2021 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у Львівській області про поновлення строку звернення до суду, визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 17 жовтня 2020 року серія ЕАМ №3298636, закриття провадження у справі.

Дана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим КАС України до позовних заяв, за якими адміністративним судом може бути відкрито провадження та здійснюватися розгляд адміністративних справ.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, оригінал квитанції про сплату судового збору у матеріалах позову відсутній, посилання позивача про те, що він звільнений від сплати судового збору на підставі п. 13 ч.1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» як учасник бойових дій не спростовує висновків суду з таких підстав.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

У статті 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначений у статті 12 зазначеного Закону.

Аналізуючи вказані норми права Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року у справі № 545/1149/17 виклала таку правову позицію.

Вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій, для правильного застосування норм пункту 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» суд має враховувати предмет та підстави позову, перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень статей 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Зі змісту позовної заяви вбачається, що предметом позову є скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, проте зазначений спір не входить до переліку питань, пов`язаних з соціальним захистом порушених прав заявника саме як учасника бойових дій.

За таких обставин клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору до задоволення не підлягає.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

В силу ч. 5 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду, у постанові від 18 березня 2020 року в справі №543/775/17, в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік», з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 грн. (відповідно 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 454 грн. 00 коп).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 454 грн. 00 коп. на розрахунковий рахунок UA0005692, отримувач коштів Донецьке ГУК/Костянтинів.МТГ/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37967785, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030101, та надати суду документ, що підтверджує його сплату.

Крім того, стаття 160 КАС України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви, так, зокрема, за пунктом 5 частини 5 вказаної статті позовна заява має містити: - виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

За положеннями ч. 4 ст. 161 КАС України на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно із ч.ч. 2 ,5 ст. 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У позовній заяві позивач зазначає про засвідчення ним копій документів, які долучаються у якості письмового доказу, своїм підписом із зазначенням дати засвідчення, однак подані копії письмових доказів в повному обсязі позивачем не засвідчені у встановленому законом порядку, серед яких, копії листів МВС України, ГУНП у Львівській області, ДПП України, Червоноградського районного відділу поліції, оскаржуваної постанови, поштового конверту.

Також, завірені підписом позивача копії письмових доказів у порушення вимог ч. 5 ст. 94 КАС України не містять дати такого засвідчення.

Згідно з ч. 7 ст. 161 КАС України до заяви про визнання індивідуального акта протиправним додається також оригінал або копія оспорюваного акта.

Також, у відповідності із ч. 2 ст. 79 ч. 1 ст. 80 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви. Учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу.

Клопотання про витребування у відповідача якісної належним чином завіреної копії оскаржуваної постанови у матеріалах позову відсутнє.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у Львівській області про поновлення строку звернення до суду, визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, закриття провадження у справі, залишити без руху, повідомивши про це позивача, надавши йому строк для усунення недоліків, запропонувавши сплатити судовий збір та надати до суду документи, що підтверджують сплату судового збору, або клопотання про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору за наявності підстав, передбачених ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та відповідні докази. Роз`яснити позивачу, що в іншому разі позовна заява буде вважатися неподаною та йому повернута.

Керуючись ст. 169 КАС України,

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції у Львівській області про поновлення строку звернення до суду, визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, закриття провадження у справі, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки заяви у строк, що не може перевищувати десяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Роз`яснити, що інакше адміністративний позов буде вважатися неподаним та повернутий позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена окремо від рішення суду щодо визначення розміру судових витрат. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Суддя :