Справа № 953/22885/21
Суддя: Єфіменко Н. В.
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" грудня 2021 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора батальйону 1 роти 3 взводу 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Овсяніка Анатолія Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -
02 грудня 2021р. до Київського районного суду м. Харкова надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора батальйону 1 роти 3 взводу 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Овсяніка Анатолія Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.
Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.
Разом з тим, право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.
Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.
Згідно ст. 9 КАС України , суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Всупереч ст. 160 КАС України позовна заява не містить: власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Також відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до правової позиції у постанові по справі № 543/775/17 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду вирішила за необхідне відступити від висновку Верховного Суду України в постанові від 13.12.2016 (провадження №21-1410а16), вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. В контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Зокрема вказано, що «з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».
З урахуванням змісту позовних вимог, підлягає сплаті судовий збір у розмірі 454 грн., на підтвердження чого необхідно надати оригінал квитанції.
Крім того, згідно ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.
Законодавством України надано право уповноваженим працівникам підрозділів Департаменту патрульної поліції Національної поліції, які мають спеціальні звання, від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення.
Згідно ч.1 ст. 288 КУпАП, постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі оскаржується у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України з особливостями, встановленими цим Кодексом.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені органів Національної поліції і її територіальних органів. Таким чином, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.
Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.
Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.
Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, відповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень - інспектор УПП в Харківській області ДПП, який не є юридичною особою та не може виступати відповідачем у справі за адміністративним позовом. Відповідно, належним відповідачем може бути лише орган Національної поліції, від імені якого діяв співробітник поліції, і який є юридичною особою.
Також, всупереч ст. 160 КАС України позовна заява не містить: поштовий індекс відповідача; відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти сторін; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Окрім того, всупереч положенням ст. 94 КАС України, додані до позовної заяви копії документів підпису позивача із зазначенням дати засвідчення не містять.
З урахуванням викладеного, вважаю, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України і без усунення вказаних недоліків не може бути прийнята до розгляду у суді, а тому на підставі ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху.
Керуючись ст.ст. 160, 161,169 КАС України, суддя,
Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора батальйону 1 роти 3 взводу 2 Управління патрульної поліції в Харківській області Овсяніка Анатолія Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.
Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити позивачеві, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позов буде вважатися не поданим та буде повернутий позивачеві.
Копію ухвали надіслати позивачу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.
Суддя -