Справа № 160/7457/21
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 листопада 2021 року Справа № 160/7457/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Боженко Н.В.
за участі секретаря судового засідання Іваненко Н.С.
представника позивача представника відповідача Зоц А.О. Павлюк В.С.
11 травня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Креатив Компані Україна» до Головного управління Держспоживслужби в Одеській області, в якій позивач просить суд:
Позов обґрунтований тим, що на підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області «Про проведення планової перевірки» № 2507 від 18.05.2020 року та направлення на проведення перевірки № 2216 від 18.05.2020 року, посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області з 26.05.2020 року по 29.05.2020 року було проведено планову виїзну перевірку характеристик продукції суб`єкта господарювання ТОВ «Креатив компані Україна». Предметом перевірки були характеристики іграшок, що знаходяться у розповсюдженні/виробника за місцем розповсюдження: магазин «CreativeMallbyAkvarel» ТРЦ «FontanSkycenter» м. Одеса. Підстава проведення перевірки: секторальний план державного ринкового нагляду на 2020 рік. Під час здійснення перевірки, при огляді товарів було виявлено, що деякі позиції не відповідають загальним вимогам технічних регламентів, у зв`язку з чим було прийнято рішення про відбір зразків продукції від 27.05.2020 року № 53 для проведення експертизи виявлених товарів. За результатами перевірки характеристик продукції у ТОВ «Креатів компані Україна» та за результатами лабораторних досліджень відповідачем складено Акт перевірки характеристик продукції від 26.05.2020 року № 2350, в якому зафіксовано виявлені порушення: встановлено невідповідність за маркуванням (додаток 1.1 та 1.2) інструкція та інформація щодо безпечності складені без дотримання вимог закону про порядок застосування мов, відсутнє найменування та адреса імпортера, наведене попередження не відповідає вимогам закону про порядок застосування мов, іграшка не має зображення знака відповідності технічному регламенту, що зазначено у Протоколі випробування іграшок № 5472/20-і від 30.06.2020 року, що є порушенням пп. 11, 19, 38, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 року № 151; інструкція та інформація щодо безпечності складені без дотримання вимог закону про порядок застосування мов, відсутнє найменування та адреса імпортера, наведене попередження не відповідає вимогам закону про порядок застосування мов, іграшка не має попередження, що визначає мінімальний чи максимальний вік користувачів, наведене попередження не відповідає вимогам закону про порядок застосування мов, іграшка не має зображення знака відповідності технічному регламенту, що зазначено у Протоколі випробування іграшок № 5473/20-і від 30.06.2020 року, що є порушенням пп. 11, 19, 37, 38, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 року № 151. 15 липня 2020 року відповідачем до підприємства було застосовано обмежувальні заходи. 30.10.2020 року відповідачем складено протокол № 64 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». 11 листопада 2020 року відповідачем було складено постанови про накладення штрафу № 157-160 від 11.11.2020 року, якими на підприємство накладено штрафні санкції у загальному розмірі 12 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 204 000,00 грн. за порушення вимог пп. 2,3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції». Вказані постанови вважають протиправними, такими, що винесено з порушенням положень чинного законодавства України, а тому такими, що підлягають скасуванню. Так, позапланова виїзна перевірка була здійснена відповідачем без участі уповноваженого представника позивача, про що свідчить відсутність відомостей про це у Акті перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.10.2020 року № 16. У вказаному Акті міститься запис про те, що для отримання та надання пояснень уповноважений представник не з`явився та Акт було направлено через відділення поштового зв`язку 29.10.2020 року, проте позивач не отримував жодного повідомлення про необхідність з`явитися для надання пояснень та отримання акту. Наведене є підставою для висновку про порушення відповідачем порядку проведення позапланової виїзної перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, що має наслідком протиправність рішень, оформлених на підставі даних такої перевірки. Також відповідачем порушено приписи ч. 6 ст. 44 ЗУ «Про державний ринковий нагляд та контроль нехарчової продукції» є додатковою підставою для скасування оскаржуваних постанов про накладення штрафу, як таких, що прийнято на підставі документів складених з порушенням встановленого порядку. Підприємством виконано рішення, яке можливо виконати розповсюджувачем, продукція не реалізовувалась. Вважають за необхідне наголосити на неможливості приведення іграшок у відповідність із встановленими вимогами та усунення формальної невідповідності підприємством, як розповсюджувачем продукції, згідно з рішеннями від 15 липня 2020 року № 402, 403, 405, 406, які не містять вказівки на конкретні дії, які суб`єкт господарювання мав вчинити у зв`язку із застосуванням обмежувальних (корегувальних) заходів. А тому притягнення позивача до відповідальності за невиконання рішень від 15.07.2020 року № 402, 403, 405, 406 є протиправним.
Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/7457/21 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року вказану позовну заяву було залишено без руху та запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 червня 2021 року прийнято вищевказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по адміністративній справі №160/7457/21. Розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відмовлено.
27.07.2021 року, засобами поштового зв`язку, до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній проти задоволення позову заперечив, просив суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Відзив обґрунтований тим, зокрема, що за результатами перевірки характеристик продукції у ТОВ «Креатив компані Україна» та за результатами лабораторних досліджень складено Акт перевірки характеристик продукції від 26.05.2020 року № 2350, в якому зафіксовано виявлені порушення. Позивач для ознайомлення з Актом перевірки характеристик продукції від 26.05.2020 року № 2350 не з`явився, 04.09.2020 року Акт перевірки характеристик продукції від 26.05.2020 року № 2350 був повторно направлений позивачу, відповідно до даного поштового повідомлення 07.09.2020 року позивач отримав зазначений Акт. За результатами перевірки стану виконання ТОВ «Креатив компані Україна» складено Акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.10.2020 № 16. Відповідно до Акту перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 26.10.2020 № 16 встановлено: при проведенні позапланової перевірки стану виконання встановлено, що рішення про тимчасову заборону надання продукції ринку № 404, 407 від 15.07.2020 виконано, оскільки продукція не реалізовується; при проведенні позапланової перевірки стану виконання встановлено, що рішення про усунення формальної невідповідності № 403,406 від 15.07.2020 не виконано, формальна невідповідність не усунута , на іграшки не нанесено маркування, що передбачено технічним регламентом; при проведенні позапланової перевірки стану виконання встановлено, що рішення про приведення продукції у відповідність не виконано, на іграшки не нанесено маркування, що передбачено технічним регламентом. За результатами розгляду справи були складені постанови про накладення штрафних санкцій № № 157-160 від 11.11.2020 року, якими на ТОВ «Креатив компані Україна» накладено штрафні санкції у загальному розмірі 12 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 204 000,00 грн. за порушення вимог пп. 2, 3 ч.4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції. Вказує, що позивачу було достеменно відомо, що стосовно нього Головне управління проводило захід державного ринкового нагляду й йому було відомо про порушення, що були зафіксовані Актом, однак будь-яких дій, спрямованих на реалізацію передбачених Законом № 2735-VІ прав позивачем не вчинялось. Головне управління Держпродспоживслужби в Одеській області здійснило перевірку саме характеристик дитячих іграшок й Актом зафіксовано невідповідність продукції, що розповсюджується, встановленим вимогам. Протоколами випробувань іграшок № 5472/20-і, 5473/20-і від 30 червня 2020 року підтверджено невідповідність нормам Технічного регламенту. Отже ТОВ «Креатив компані Україна» здійснювало продаж іграшок, що не відповідають вимогам Технічного регламенту безпечності іграшок, а саме вимогам пункту 11, 19, 37, 38, 44, що прямо вказує на порушення суб`єктом господарювання вимоги щодо перевірки наявності на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9,10,19 цього Технічного регламенту.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02 вересня 2021 року суд ухвалив розглядати справу №160/7457/21 за правилами загального позовного провадження та замінити засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням. Підготовче судове засідання призначено на 28 вересня 2021 року.
У призначене підготовче судове засідання 28 вересня 2021 року, учасники справи не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Від представника позивача надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження по справі та призначення розгляд справи по суті.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 вересня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 12 жовтня 2021 року.
У зв`язку з перебуванням судді Боженко Н.В. у відпустці, справи призначені на 12.10.2021 знято з розгляду.
Чергове судове засідання призначено на 21 жовтня 2021 року.
У призначене судове засідання 21 жовтня 2021 року, з`явився представник позивача та в режимі відеоконференції представник відповідача.
У судовому засіданні 21.10.2021 року оголошено перерву до 09 листопада 2021 року.
Чергове судове засідання призначено на 09 листопада 2021 року.
У призначене судове засідання 09 листопада 2021 року, з`явився представник позивача та в режимі відеоконференції представник відповідача. Судом досліджено матеріали справи.
У судовому засіданні 09 листопада 2021 року оголошено перерву до 23 листопада 2021 року.
У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила суд позов задовольнити повністю.
У судовому засіданні, в режимі відеоконференції, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечила, просила суд у задоволенні позовної заяви відмовити.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, відео матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
На підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області «Про проведення планової перевірки» № 2507 від 18.05.2020 року та направлення на проведення перевірки № 2216 від 18.05.2020 року посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області з 26.05.2020 року по 29.05.2020 року проведено планову виїзну перевірку характеристик іграшок за місцем розташування продукції: магазин «CreativeMallbyAkvarel» ТРЦ «FontanSkycenter» м. Одеса, пров. Семафорний,4.
За результатами перевірки складено Акт перевірки характеристик продукції № 2350 від 26.05.2020 року, в якому зафіксовано порушення позивачем пунктів 11, 19, 37, 38, 44 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 за №151.
На підставі Акта № 402 відповідач прийняв рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 15.07.2020 року за № 402, 403, 404, 405, 406, 407.
Позивач для надання зауважень, підписання та отримання другого примірника акта не з`явився.
Рішеннями від 15.09.2020 року № № 270, 271, 272, 273, 274, 275 про внесення змін до рішення про обмеження надання продукції на ринку шляхом приведення продукції у відповідність до встановлених вимог від 15.07.2020 № № 402, 403, 404, 405, 406, 407, прийнято рішення внести зміни шляхом продовження терміну виконання рішення до 16.10.2020 року, у зв`язку з неотриманням рішень суб`єктом господарювання.
На підставі наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області № 4267 від 16.10.2020 року та направлення на проведення перевірки № 4060 від 16.10.2020 року, посадовими особами Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області з 26.10.2020 року по 29.10.2020 року проведено позапланову виїзну перевірку стану виконання суб`єктом господарювання ТОВ «Креатив Компані Україна» рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів № № 402, 403, 404, 405, 406, 407 від 15.07.2020 та № № 270, 271, 272, 273, 274, 275 від 15.09.2020 року.
За результатами проведення перевірки складено Акт перевірки стану виконання суб`єктом господарювання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів № 16 від 26.10.2020 року, в якому зафіксовано, що рішення № № 404, 407 від 15.07.2020 року суб`єктом господарювання виконано (оскільки продукція не реалізовується), а рішення № № 403, 406 від 15.07.2020 року не виконані (формальна невідповідність не усунута, на іграшки не нанесено маркування, що передбачено технічним регламентом.
Позивач для надання зауважень, підписання та отримання другого примірника акта не з`явився.
30.10.2020 року за результатами проведення позапланової перевірки ТОВ «Креатив Компані Україна», посадовими особами відповідача складено протокол № 64 про виявленні порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», а саме: невиконання або неповного виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених ст. 29 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» № № 403, 406, крім усунення формальної невідповідності № № 402, 405 від 15.07.2020 року. За виявлені порушення передбачається відповідальність згідно п.п. 2,3 ч. 4 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» як для розповсюджувачів.
11 листопада 2020 року відповідач склав постанови про накладення штрафу № № 157, 158, 159, 160, якими щодо позивача застосовано штрафні санкції у загальному розмірі 12 000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 204 000,00 грн. за порушення вимог пункту 3 частини 4 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» а саме невиконання рішень або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності № 403, 406 від 15.07.2020 року, як для розповсюджувачів; за порушення вимог пункту 2 частини 4 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» а саме невиконання рішень або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених ст. 29 Закону України « Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», крім усунення формальної невідповідності № 402, 405 від 15.07.2020 року, як для розповсюджувачів.
Вважаючи постанови № № 157, 158, 159, 160 від 11.11.2020 року протиправними, позивач звернувся до суду із відповідним позовом.
Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.
Відповідно до статті 42 Конституції України держава захищає права споживачів, здійснює контроль за якістю і безпечністю продукції та усіх видів послуг і робіт, сприяє діяльності громадських організацій споживачів.
Таким чином, контроль за якістю і безпечністю продукції гарантується державою, а право на безпечність та якість продукції є конституційним правом людини.
Відповідно до Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 № 667 (далі - Положення № 667), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого
впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.
Основними завданнями Держпродспоживслужби, серед іншого, є здійснення ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності (підпункт 4 пункту 3 Положення №667).
За змістом пункту 7 цього ж Положення, Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначає Закон України від 02 грудня 2010 року № 2735-VI «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (далі - Закон №2735).
Згідно з частинами першою, другою статті 10 Закону № 2735, ринковий нагляд здійснюється органами ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності. Органи ринкового нагляду становлять єдину систему. Сфери відповідальності органів ринкового нагляду включають види продукції, що є об`єктами технічних регламентів, і можуть включати види продукції, що не є об`єктами технічних регламентів.
Повноваження та порядок діяльності органів ринкового нагляду, права та обов`язки їх посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд, встановлюються цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" (частина п`ята статті 10 Закону № 2735).
Відповідно до ст. 11 Закону №2735 з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності:
1) беруть участь у реалізації державної політики у сфері ринкового нагляду;
2) організовують розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджують секторальні плани ринкового нагляду, здійснюють моніторинг виконання та перегляд таких планів;
3) здійснюють у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, моніторинг причин і кількості звернень споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, причин і кількості нещасних випадків та випадків заподіяння шкоди здоров`ю людей внаслідок споживання продукції (користування нею);
4) проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування);
5) перевіряють додержання вимог щодо представлення продукції за місцем проведення ярмарки, виставки, показу чи демонстрації в інший спосіб продукції, яка не відповідає встановленим вимогам, а у визначених цим Законом випадках видають приписи про негайне усунення порушень вимог щодо представлення такої продукції та приймають рішення про негайне припинення представлення цієї продукції за місцем проведення відповідного ярмарку, виставки, показу чи демонстрації в інший спосіб продукції, проводять перевірки виконання суб`єктами господарювання відповідних приписів та рішень;
6) приймають у випадках та порядку, визначених цим Законом, рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, здійснюють контроль стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень;
7) здійснюють моніторинг дій суб`єктів господарювання щодо вилучення з обігу
та/або відкликання продукції, щодо якої прийнято рішення про вилучення з обігу та/або відкликання;
8) приймають у передбачених цим Законом випадках рішення про знищення продукції або приведення її в інший спосіб у стан, який виключає використання цієї продукції;
9) вживають відповідних заходів щодо своєчасного попередження споживачів (користувачів) про виявлену органами ринкового нагляду небезпеку, яку становить продукція;
10) вживають заходів щодо налагодження співпраці із суб`єктами господарювання стосовно запобігання чи зменшення ризиків, які становить продукція, надана цими суб`єктами господарювання на ринку;
11) вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог;
12) надсилають матеріали перевірок до правоохоронних органів для вирішення питань про притягнення до кримінальної відповідальності осіб, у діях яких містяться ознаки кримінального правопорушення;
13) узагальнюють практику застосування законодавства у сфері ринкового нагляду, розробляють пропозиції щодо вдосконалення відповідного законодавства і в установленому порядку вносять їх для розгляду Кабінетом Міністрів України;
14) узагальнюють результати здійснення ринкового нагляду, аналізують причини виявлених порушень, розробляють і вносять у встановленому порядку пропозиції щодо перегляду встановлених вимог, якщо вони не забезпечують належного рівня захисту суспільних інтересів;
15) забезпечують підготовку, перепідготовку та підвищення кваліфікації посадових осіб, які здійснюють ринковий нагляд;
16) розробляють і здійснюють заходи, спрямовані на підвищення ефективності своєї діяльності із здійснення ринкового нагляду;
17) інформують державні органи, органи місцевого самоврядування та громадськість про результати здійснення ринкового нагляду;
18) вживають заходів щодо адаптації національних нормативно-правових актів у сфері ринкового нагляду до відповідних актів законодавства Європейського Союзу;
19) здійснюють інші повноваження відповідно до цього Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та інших законів України.
У разі якщо органи ринкового нагляду здійснюють повноваження, встановлені цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", також через свої територіальні органи, розподіл повноважень між органами ринкового нагляду та їх територіальними органами визначається законодавством.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 2735 заходами ринкового нагляду є: перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: обмеження надання продукції на ринку; заборону надання продукції на ринку; вилучення продукції з обігу; відкликання продукції; контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
Згідно з підпунктом «а» пункту 2 частини першої статті 24 Закону № 2735 органи ринкового нагляду проводять перевірки зокрема, позапланові за зверненнями споживачів (користувачів) відповідної продукції, а також органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів), об`єднань суб`єктів господарювання, у яких міститься інформація про розповсюдження продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, що можуть завдати такої шкоди, і відсутня інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано, але міститься інформація, за якою може бути встановлено розповсюджувача, у якого було придбано (виявлено) таку продукцію.
Зі змісту спірних постанов № № 157, 158, 159, 160 від 11.11.2021 року вбачається, що їх прийняття зумовлене невиконанням позивачем рішень відповідача № № 403, 402, 405, 406 відповідно. При цьому у спірних рішеннях про застосування фінансових санкцій містяться посилання на акт перевірки № 16 від 26.10.2021 року та протоколу № 64 від 30.10.2020 року.
Пунктом 17 частини 1 статті 5 Закону №2735 встановлено, що результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог зазначеного Закону, Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб`єктами господарювання порушень, а також можливість посилення санкцій у разі повторного вчинення суб`єктом господарювання того самого порушення є основними принципами ринкового нагляду і контролю продукції.
З обставин справи вбачається, що правовою підставою для застосування фінансових санкцій до позивача слугував пункт 2 та 3 частини 4 статті 44 Закону №2735, згідно з яким невиконання або неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених статтею 29 зазначеного Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої частиною третьою статті 29 зазначеного Закону, - тягне відповідальність у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до зазначеного Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів; невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених частиною третьою статті 29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
Суд виходить з того, що визначення точної суми штрафу належить до дискреційних повноважень відповідача. Разом з цим, адміністративний суд управі проаналізувати прийняте рішення з точки зору співмірності та пропорційності обставин вчиненого порушення покладеним на позивача негативних наслідків. Додатково суд звертає увагу на те, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами ЄСПЛ сформував позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору.
Суд при розгляді справи враховує висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 20.02.2020 у справі №2040/7713/18.
Із урахуванням викладеного суд звертає увагу, що спірними постановами відповідач застосував до позивача штраф у розмірі чотирьох та двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто у максимально допустимому розмірі, визначеному санкцією статті, проте будь-яких мотивів такого рішення не навів. Відповідач фактично самоусунувся від аналізу індивідуального ступеня тяжкості інкримінованого порушення, не
врахував жодних характеризуючих позивача відомостей чи будь-яких інших обставин, які мають істотне значення при визначенні конкретної суми штрафних санкцій, а також не врахував виконання рішень позивачем № № 404, 407 від 15.07.2020 року, а саме: «продукція не реалізовується на ринку».
Щодо не надіслання відповідачем проектів рішень №№ 402, 403, 405, 406 від 15.07.2020 року, суд зауважує, що, необхідність аналізу правомірності прийняття рішень №№ 402, 403, 405, 406 від 15.07.2020 року зумовлена тим, що їх невиконання слугувало підставою для винесення оскаржуваних постанов.
Відповідно до частини 11 статті 33 Закону №2735 до прийняття рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів орган ринкового нагляду надає (надсилає) суб`єкту господарювання, щодо якого передбачається прийняти рішення, проект відповідного рішення з пропозицією надати в письмовій формі свої пояснення, заперечення до проекту рішення, інформацію про вжиття ним заходів, спрямованих на запобігання або уникнення ризиків суспільним інтересам, усунення невідповідності продукції, що є предметом проекту рішення, встановленим вимогам.
Згідно з частиною 12 статті 33 Закону №2735 суб`єкт господарювання, якого стосується проект рішення, має право надати (надіслати) органу ринкового нагляду свої пояснення, заперечення та/або інформацію до проекту такого рішення протягом десяти робочих днів з дня одержання проекту. Цей строк може бути продовжено органом ринкового нагляду за обґрунтованим клопотанням відповідного суб`єкта господарювання.
До своїх пояснень, заперечень та/або інформації суб`єкт господарювання може додавати документи чи їх копії, що обґрунтовують його позицію та підтверджують наведені ним дані (частина 13 статті 33 Закону №2735).
У відповідності до положень частини 14 згаданої статті Закону №2735 пояснення, заперечення та інформація до проекту рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, надані (надіслані) суб`єктом господарювання, підлягають обов`язковому розгляду органом ринкового нагляду та зберігаються в органі ринкового нагляду.
Системний аналіз зазначених положень дозволяє стверджувати, що надіслання проектів рішень про застосування обмежувальних (корегувальних) заходів є процедурним елементом державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції. При цьому аналізованим законодавством імперативно встановлено обов`язок контролюючого органу надсилати проекти рішень про застосування обмежувальних (корегувальних) заходів. Названий обов`язок відповідача кореспондує праву об`єкта перевірки надавати пояснення з приводу застосування обмежувальних заходів. Суд акцентує увагу на тому, що Закон №2735 не передбачає можливості відповідача відступати від положень таких приписів. Суд відхиляє доводи представника відповідача про надіслання рішень №№ 402, 403, 405, 406 від 15.07.2020 позивачу, оскільки приписи частин 11-14 статті 33 Закону №2735 стосуються саме попереднього надіслання проектів рішення. Окрім цього, надіслання самих рішень не звільняє відповідача від обов`язку попереднього надіслання їх проектів. Доказів, які б підтверджували факт попереднього надіслання позивачу проектів рішення, відповідач не подав.
Додатково суд звертає увагу, що дефекти процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act) порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Позиція суду узгоджуються із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 23.04.2020 у справі 813/1790/18.
Критерій щодо ухвалення адміністративного акта з урахуванням права особи на участь у процесі його прийняття випливає з принципу гласності прийняття рішень. Відповідний дисциплінарний орган зобов`язаний застосовувати цей критерій у процесі прийняття рішення, особливо, якщо воно матиме несприятливі наслідки для особи. Особа, щодо якої приймається рішення, має право бути вислуханою, наводити доводи та докази на їх підтвердження.
З огляду на вказане, суд констатує, що бездіяльність відповідача, яка полягала у не надісланні проектів рішень №№ 402, 403, 405, 406 від 15.07.2020 року є протиправною.
Також, частиною 2 статті 1 Закону №2735 закріплено положення, у відповідності до якого термін «розповсюджувач» вживається у розумінні Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» №124-VIII від 15.01.2015 у редакції спірних правовідносин (далі - Закон №124).
Названою нормою дефіновано, що розповсюджувачем є відмінна від виробника або імпортеру, фізична чи юридична особа в ланцюгу постачання продукції, яка надає продукцію на ринку.
Вимоги до безпечності іграшок та їх обігу на території України встановлено Регламентом №151. При цьому обов`язки розповсюджувачів продукції закріплено пунктами 26-30 названого акта.
Згідно з пунктом 27 Регламенту №151 перед наданням іграшки на ринок розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту.
Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринок України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.
Так, цитований пункт детермінує варіанти допустимої поведінки розповсюджувача продукції перед її наданням на ринок України. Аналіз наведеного припису дозволяє стверджувати, що розповсюджувач повинен здійснити перевірку відповідності іграшки законодавчо встановленим вимоги щодо її безпечності. У подальшому за умови відповідності продукції вимогам щодо її безпечності розповсюджувач випускає продукцію (іграшку) на ринок України. Натомість у випадку з`ясування факту дефектності продукції в аспекті вимог її безпечності розповсюджувач не надає таку продукцію на ринок України.
Введення іграшок в обіг здійснюється за умови їх відповідності встановленим суттєвим вимогам щодо безпечності, а саме загальним вимогам щодо безпечності, визначеним у пункті 34 цього Технічного регламенту, та особливим вимогам щодо безпечності, які їх стосуються і наведені в додатку 2 (пункт 33 Регламенту №151).
За змістом пункту 34 Регламенту №151 іграшки, у тому числі хімічні речовини, які вони містять, не повинні загрожувати безпеці чи здоров`ю користувачів або третіх осіб, коли вони використовуються за призначенням або з урахуванням передбачуваної поведінки дітей. Можливості дітей та осіб, які наглядають за ними, повинні враховуватися, зокрема, у разі, коли іграшки призначені для використання дітьми віком до 36 місяців або інших визначених вікових груп. Маркування, нанесене відповідно до пункту 37 цього Технічного регламенту, та інструкції з експлуатації, які супроводжують іграшку, повинні звертати увагу користувачів або осіб, які наглядають за ними, на небезпеку та ризики заподіяння шкоди під час використання іграшки та шляхи їх уникнення.
У свою чергу пунктом 37 цього Регламенту персоніфіковано, що виробник повинен наносити чітко видимі, розбірливі, зрозумілі та точні попередження на іграшку, прикріплений до неї ярлик (етикетку) або пакування та у разі потреби зазначати попередження в інструкціях з експлуатації, які супроводжують іграшку. Маленькі іграшки, які продаються без упаковки, повинні мати відповідні попередження, прикріплені до них.
Таким чином, маркування попереджень щодо безпечності продукції мають не формальний, а істотний характер та підлягають перевірці розповсюджувачем перед наданням продукції на ринок України.
Між тим, суд шляхом буквального тлумачення цитованого вище пункту 37 висновує, що обов`язок нанесення маркувань та попереджень про іграшку покладається на виробника.
Випадки, в яких обов`язки виробників покладаються на імпортерів і розповсюджувачів персоніфіковано пунктом 31 Регламенту №151, за змістом якого у разі коли імпортер або розповсюджувач вводить іграшку в обіг під своїм найменуванням чи торговельною маркою (знаком для товарів і послуг) або модифікує вже введену в обіг іграшку таким чином, що це може вплинути на її відповідність визначеним вимогам, він вважається виробником для цілей цього Технічного регламенту та повинен виконувати обов`язки виробника, визначені у пунктах 5-13 цього Технічного регламенту.
Виробники під час введення іграшки в обіг повинні забезпечити, щоб іграшка була розроблена та виготовлена відповідно до суттєвих вимог щодо безпечності, визначених у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту та додатку 2 (пункт 5 Регламенту №151).
Таким чином, обов`язки виробника, у тому числі й щодо нанесення маркувань про безпечність продукції та попереджень про іграшку, покладаються на розповсюджувача за умови випуску продукції під свої торговельною маркою або здійснення модифікації такої продукції. На переконання суду, положення, закріплене пунктом 31 Регламенту №151 перерозподіляє обсяг обов`язків за умови наявності конкретних підстав, перелік яких є вичерпним та поширювальному тлумаченню не підлягає.
Водночас у вимірі спірних правовідносин підстав вважати, що обов`язки виробника перейшли до позивача як розповсюджувача продукції відсутні. Відтак суд вважає, що позивач є неналежним суб`єктом відповідальності за недотримання вимог пункту 37 Регламенту №151.
Суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
З огляду на встановлені обставини, суд висновує, що оскаржені постанови є протиправними та підлягають скасуванню.
Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить із того, що відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, судовий збір підлягає стягненню з Головного управління Держпродспоживслужби в Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача у розмірі 3 060,00 грн., сплата якого підтверджується платіжними дорученнями № 2054 від 11.05.2021 року та № 2332 від 09.06.2021 року.
Керуючись ст. ст. 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держспоживслужби в Одеській області відносно Товариства з обмеженою відповідальністю «Креатив Компані України» про накладення штрафу від 11 листопада 2020 року №157, №158, №159, №160.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст рішення суду складений 03 грудня 2021 року.
Суддя Н.В. Боженко