Справа № 380/9093/21
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 380/9093/21
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
16 грудня 2021 року
Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Потабенко В.А., при розгляді справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної гвардії України, військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної гвардії України (03151, м.Київ, вул. Народного Ополчення, 9-А), військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_2 ), з такими вимогами:

- зобов`язати Головне управління Національної гвардії України розрахувати станом на 01 січня 2020 року закупівельну вартість предметів речового майна «пальто зимове», «плащ демісезонний», «пальто утеп. з пл тк-ни зі знім.», «цітани», «брюки навипуск парадно-вихідні», «кашне», «рукавиці трикотажні», «шкарпетки літні», «шкарпетки зимові», «кашне білого кольору», «панама літня польова», «штани костюма літнього польового», «напівчеревики шкіряні», «напівчоботи шкіряні», «черевики з високими берцями утеплені», «рукавиці зимові», «бахіли утеплені», «беруші спеціальні індивідуальні», «термобілизна», «черевики з високими берцями», «плащ із плащової тканини», «сумка польова», «кашкет парадно- вихідний», «брюки парадно-вихідні», «галстук чорного кольору», «ремінь шкіряний для поясного спорядження» («ремінь поясний з натуральної шкіри», «ремінь поясний шкіряний»), «ремінь парадний», «аксельбант», «костюм (куртка і штани) польовий», «шарф-труба літній», «шарф-труба зимовий» і довести даний розрахунок до відома військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Національної гвардії України видати ОСОБА_1 нову довідку про вартість речового майна, що належить до видачі, щодо предметів речового майна «пальто зимове», «плащ демісезонний», «пальто утеп. з пл тк-ни зі знім.», «штани», «брюки навипуск парадно-вихідні», «кашне», «рукавиці трикотажні», «шкарпетки літні», «шкарпетки зимові», «кашне білого кольору», «панама літня польова», «штани костюма літнього польового», «напівчеревики шкіряні», «напівчоботи шкіряні», «черевики з високими берцями утеплені», «рукавиці зимові», «бахіли утеплені», «беруші спеціальні індивідуальні», «термобілизна», «черевики з високими берцями», «плащ із плащової тканини», «сумка польова», «кашкет парадно-вихідний», «брюки парадно-вихідні», «галстук чорного кольору», «ремінь шкіряний для поясного спорядження» («ремінь поясний з натуральної шкіри», «ремінь поясний шкіряний»), «ремінь парадний», «аксельбант», «костюм (куртка і штани) польовий», «шарф-труба літній», «шарф-труба зимовий», а також нарахувати і виплатити ОСОБА_1 доплату грошової компенсації за неотримане речове майно у сумі, визначеній військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України у зазначеній новій довідці про вартість речового майна, що належить до видачі;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 Національної гвардії України нарахувати і виплатити ОСОБА_1 доплату грошової компенсації за неотримане речове майно у сумі 26026,94 грн.

Ухвалою судді від 09.06.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Від відповідача військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України надійшов відзив на позовну заяву 13.07.2021 (вх.50107), в якому відповідач просив залишити без розгляду позовну заяву через пропуск позивачем строку звернення до суду.

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною 2 цієї статті, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3ст.122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи КАС України та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Приписами ч. 5ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Відповідно до частиною першою статті 9-1 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 № 2011-ХІІ, речове забезпечення військовослужбовців здійснюється за нормами і в терміни, що визначаються відповідно Міністерством оборони України, Міністерством інфраструктури України - для Державної спеціальної служби транспорту, іншими центральними органами виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні військові формування, Головою Служби безпеки України, начальником Управління державної охорони України, Головою Служби зовнішньої розвідки України, Головою Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, а порядок грошової компенсації вартості за неотримане речове майно визначається Кабінетом Міністрів України.

Порядок виплати військовослужбовцям Збройних Сил, Національної гвардії, Служби безпеки, Служби зовнішньої розвідки, Державної прикордонної служби, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації і Управління державної охорони грошової компенсації вартості за неотримане речове майно, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 16.03.2016 № 178(далі - Порядок № 178).

Відповідно до пунктів 2-5 Порядку № 178, виплата грошової компенсації здійснюється особам офіцерського, старшинського, сержантського і рядового складу. Дія цього Порядку не поширюється на військовослужбовців строкової військової служби, курсантів вищих військових навчальних закладів, а також вищих навчальних закладів, які мають у своєму складі військові інститути, факультети, кафедри, відділення військової підготовки.

Грошова компенсація виплачується військовослужбовцям з моменту виникнення права на отримання предметів речового майна відповідно до норм забезпечення у разі: звільнення з військової служби; загибелі (смерті) військовослужбовця.

Грошова компенсація виплачується військовослужбовцям за місцем військової служби за їх заявою (рапортом) на підставі наказу командира (начальника) військової частини, територіального органу, територіального підрозділу, закладу, установи, організації (далі - військова частина), а командирам (начальникам) військової частини - наказу старшого командира (начальника), у якому зазначається розмір грошової компенсації на підставі довідки про вартість речового майна, що належить до видачі, оригінал якої додається до відомості щодо виплати грошової компенсації.

Довідка про вартість речового майна, що належить до видачі, видається речовою службою військової частини виходячи із закупівельної вартості такого майна, розрахованої Міноборони, МВС, Головним управлінням Національної гвардії, СБУ, Службою зовнішньої розвідки, Адміністрацією Держприкордонслужби, Адміністрацією Держспецтрансслужби, Адміністрацією Держспецзв`язку, Головним управлінням розвідки Міноборони та Управлінням державної охорони станом на 1 січня поточного року, та оформляється згідно з додатком.

Наказом Міністерства оборони України від 29.04.2016 № 232 затверджено Інструкцію про організацію речового забезпечення військовослужбовців Збройних Сил України в мирний час та особливий період, згідно з пунктом 4 розділу ІІІ якої, військовослужбовці, які звільняються в запас або відставку, за їх бажанням отримують речове майно, яке не було отримане під час проходження служби, або грошову компенсацію за нього, виходячи із закупівельної вартості такого майна.

З наведених законодавчих приписів вбачається, що у разі звільнення військовослужбовця з військової служби у нього виникає право на грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно, яке реалізується шляхом подання військовослужбовцем відповідної заяви (рапорту) за місцем військової служби. Застосовування в пункті 3 Порядку № 178 словосполучення «у разі звільнення з військової служби», а не, наприклад, «при звільненні з військової служби», дозволяє дійти висновку, що право на грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно не залежить від факту закінчення проходження військової служби (виключення військовослужбовця зі списків особового складу).

Отже, військовослужбовці після звільнення їх з військової служби зберігають право на грошову компенсацію вартості за неотримане речове майно, а сам факт звільнення позивача зі служби не позбавляє її права як військовослужбовця на отримання такої грошової компенсації за її заявою (рапортом) після звільнення.

На користь вказаного висновку свідчить те, що в пункті 4 Порядку № 178 передбачено застосування різних форм звернення про виплату грошової компенсації вартості за неотримане речове майно, а саме рапорту, як особливої, передбаченої спеціальним законодавством форми доповіді військовослужбовця при його зверненні до вищого начальника в різних випадках службової діяльності, так і заяви, як звернення громадянина із проханням про сприяння реалізації закріпленихКонституцієюта чинним законодавством його прав та інтересів.

Висновки суду з цього приводу узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеної у постанові від 03.10.2018 у справі №803/756/17.

Тобто, право на грошову компенсація вартості за неотримане речове майно та отримання такої грошової компенсації за її заявою (рапортом) після звільнення, нерозривно пов`язане із проходженням особою публічної служби.

Як видно з позовної заяви, позивач отримав від військової частини НОМЕР_1 Західного оперативно-територільного об`єднання Національної гвардії України довідку про вартість речового майна, що належить до видачі №104 від 17.03.2020 на суму 17 623, 48 грн. Крім того, як вказує позивач, звертався до військової частини НОМЕР_1 з метою з`ясування чи у раніше отриманій довідці про вартість речового майна, що належить до видачі, чи було враховано усі предмети речового майна, право на отримання яких позивач набув протягом усього періоду військової служби. На своє звернення позивач отримав довідку №6 від 12.08.2020 про розрахунок майна, яке належало до видачі з моменту виникнення права носіння до моменту звільнення в запас. Окрім цього представником позивача було отримано відповідь на адвокатський запит від 17.08.2020 №27/27/3-17-205-А3, у якому Головне управління Національної гвардії України повідомило, що для нарахування грошової компенсації вартості за неотримане речове майно особам, звільненим з військової служби у 2020 році, застосовувалися відповідні закупівельні ціни станом на 01.01.2020, а також інформувало про те, що закупівля інших предметів речового майна військовими частинами Національної гвардії країни у 2020 році не проводилась, тому ціни на зазначені предмети відсутні. 27.04.2021 відповідачем перераховано на картковий рахунок позивача грошові кошти в розмірі 17 359,13, тому саме з цього часу позивач пов`язує строк звернення до суду.

З цього приводу суд наголошує, що реалізація позивачем вказаних дій не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду. Отримавши довідку від 12.08.2020 №6 про розрахунок майна, яке належить до видачі з моменту виникнення права носіння до моменту звільнення в запас та відповідь на адвокатський запит від 17.08.2020 №27/27/3-17-205-А3, позивач мав об`єктивну можливість дізнатися про складові та вартість речового майна, що належало йому до видачі та грошову компенсацію за неотримане речове майно, а не 27.04.2021, коли таку компенсацію було виплачено.

Суд зазначає, що не пізніше, ніж від 17.08.2020 року позивач достеменно довідався про виникнення у відповідача обов`язку із приводу проведення повного та своєчасного розрахунку при звільненні, проте до суду з цим позовом позивач звернувся лише 27.05.2021, що свідчить про пропуск строку звернення до суду.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Таким чином, позивачу необхідно надати клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом з обгрунтуванням причин пропуску строку звернення та доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Пунктом 7 ч. 1. ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Керуючись ст.ст. 171, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ухвалив :
Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної гвардії України, військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку.

Роз`яснити, що у випадку неусунення у встановлений строк недоліків, позовна заява буде залишена без розгляду.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Потабенко В.А.