Справа № 640/20366/20
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2021-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2021 року м. Київ № 640/20366/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., розглянув у спрощеному провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП»
доГоловного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» звернулось до суду з даним позовом, в якому просить:

1.1) визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у м. Києві від 11.06.2020 №76757 щодо внесення ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

1.2) зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

2.1) визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у м. Києві від 26.06.2020 №82363 щодо внесення ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

2.2) зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

3.1) визнати протиправними та скасувати рішення ГУ ДПС у м. Києві від 07.07.2020 №85655 щодо внесення ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

3.2) зобов`язати ГУ ДПС у м. Києві виключити ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;

4) зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» від 01.06.2020 № 2;

5) зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» від 30.06.2020 № 88;

6) зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» від 30.06.2020 № 97.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.10.2020 відкрито спрощене провадження без виклику сторін та проведення судового засідання.

Як вбачається з матеріалів справи позивач підтримує заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просить суд їх задовольнити, посилаючись на доводи викладені в позовній заяві.

Відповідач-1 проти позову заперечує про що надав до матеріалів справи письмовий відзив.

Відповідач-2 правом на подання відзиву не скористався, внаслідок чого суд вважає за можливе розглянути справу і вирішити спір на підставі наявних письмових доказів.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

11 червня 2020 року Головним управління ДПС у м. Києві в особі Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН Горда С.В. прийнято рішення №76757 про відповідність позивача п.8 Критеріїв ризикованості платника податку через те, що в ході аналізу баз даних ДПС отримано податкову інформацію, що підприємство здійснює придбання товарів / робіт (послуг) у СГ, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Тіерем Солушенс», ТОВ «Трассір УА».

17 червня 2020 року позивачем для реєстрації в ЄРПН направлено РК від 01.06.2020 №2 до ПН №8 від 21.05.2020. Відповідно до квитанції від 17.06.2020 № РК прийнято, реєстрація зупинена, оскільки позивач відповідає п.8 Критеріїв ризикованості. У подальшому, рішенням ГУ ДПС у м. Києві від 26.06.2020 №1674212/40969787 відмовлено позивачу в реєстрації РК №2 в ЄРПН.

26 червня 2020 року Головним управління ДПС у м. Києві в особі Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН Гергі Д.С. прийнято рішення №82363 про відповідність позивача п.8 Критеріїв ризикованості платника податку через те, що використовуючи бази даних ДПС, надані пояснення та документи, встановлено, що підприємство здійснює придбання товарів / робіт (послуг) у СГ, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Нелсофт», ТОВ «Франко Некст», ТОВ «Інрест Про», ТОВ «Солід Трек», ТОВ «Тіерем Солушенс», ТОВ «Трассір УА».

10 липня 2020 року позивачем для реєстрації в ЄРПН направлено РК від 30.06.2020 №8 до ПН №69 від 29.05.2020. Відповідно до квитанції від 10.07.2020 № РК прийнято, реєстрація зупинена, оскільки позивач відповідає п.8 Критеріїв ризикованості. Рішенням ГУ ДПС у м. Києві від 23.07.2020 №1760797/40969787 відмовлено позивачу в реєстрації РК №88 в ЄРПН.

07 липня 2020 року Головним управління ДПС у м. Києві в особі Голови комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН Гергі Д.С. прийнято рішення №85655 про відповідність позивача п.8 Критеріїв ризикованості платника податку через те, що використовуючи бази даних ДПС, надані пояснення та документи, встановлено, що підприємство здійснює придбання товарів / робіт (послуг) у СГ, які здійснюють ризикову діяльність, а саме: ТОВ «Нелсофт», ТОВ «Франко Некст», ТОВ «Інрест Про», ТОВ «Солід Трек», ТОВ «Тіерем Солушенс», ТОВ «Трассір УА».

15 липня 2020 року позивачем для реєстрації в ЄРПН направлено РК від 30.06.2020 №97 до ПН №85 від 30.06.2020. Відповідно до квитанції від 15.07.2020 № РК прийнято, реєстрація зупинена, оскільки позивач відповідає п.8 Критеріїв ризикованості. Рішенням ГУ ДПС у м. Києві від 23.07.2020 №1760798/40969787 відмовлено позивачу в реєстрації РК №97 в ЄРПН.

Таким чином, через відповідність, на переконання контролюючого органу, позивача п.8 Критеріям ризикованості, РК останнього не були зареєстровані в ЄРПН датою їх надходження до ДПС.

Не погоджуючись із правомірністю і обґрунтованістю оскаржуваних рішень позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінивши за правилами ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України надані сторонами докази та пояснення, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 на виконання вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України затверджено Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165), який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Додатком 1 до Порядку № 1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Комісія центрального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком (пункт 26 Порядку N 1165).

За змістом пункту 40 Порядку № 1165 засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу.

Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду.

Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.

Ведення обліку матеріалів щодо роботи комісії контролюючого органу здійснюється секретарем такої комісії.

Присутній на засіданні комісії контролюючого органу член комісії, який не згоден з рішенням комісії або утримався від голосування, повинен викласти у письмовій формі свою окрему думку, яка додається до матеріалів засідання такої комісії.

Матеріали засідання комісії контролюючого органу зберігаються десять років (пункт 43 Порядку № 1165).

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку N 1165).

Відповідно до пункту 46 Порядку № 1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку № 1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

З огляду на матеріали справи, Позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (частина друга статті 2 КАС України).

При вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання, характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: - у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або - з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, як в оскаржуваних рішеннях, так і в наданому відзиві, ГУ ДПС не вказано, на підставі чого були прийняті такі рішення: в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття таких рішень, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків та перелічено окремих контрагентів позивача, з окремим із яких, однак, позивач ніколи у господарські взаємовідносини не вступав - ТОВ «Нефлост», ТОВ «Франко Некст», ТОВ «Інрест Про», ТОВ «Солід Трек».

Отже, оспорювані рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Поряд із тим, на підтвердження своїх тверджень відповідачем не надано до суду відповідну податкову інформацію, яка використовувалась при прийнятті рішень про віднесення до ризикових платників. Не зважаючи на те, що затверджена Порядком № 1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, це обставина не скасовує обов`язок податкового органу у необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна відповідна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Принцип офіційного з`ясування всіх обставин справи, закріплений частиною четвертою статті 9 КАС України, зобов`язує суди вживати заходи для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі шляхом виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Застосуванню норм матеріального права передує встановлення обставин у справі, підтвердження їх відповідними доказами.

Тобто, застосування судом норм матеріального права повинно вирішити спір, який виник між сторонами у конкретних правовідносинах, які мають бути встановлені судами на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі.

Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

Згідно наказу ДФС України від 28.07.2015 р. № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ», вигодоформуючих суб`єкт («податкова яма») - платник податку на додану вартість, який не відображає або відображає і не сплачує податкові зобов`язання з податку на додану вартість при відповідному декларуванні його контрагентом сум податкового кредиту без реальної господарської або іншої економічної діяльності за такими операціями та, як наслідок, формує податковий кредит з ознаками ризику.

Оскільки наданий до матеріалів справи відзив містить лише цитування окремих норм Порядку №1165 без зазначення фактичних обставин із доказами на їх підтвердження щодо відповідності Позивача п.8 Критеріїв ризикованості, суд приходить до висновку про те, що оскаржувані рішення не відповідають ч.2 ст.2 КАС України в частині обґрунтованості.

Вирішуючи спір, суд враховує, що згідно з п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Збір податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючим органом врегульовано ст. ст. 72, 73 ПК України.

Відповідно до ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.

Підпунктом 20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, і необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотримання якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

В свою чергу відповідач не надав до суду жодного доказу у підтвердження вказаних у спірних рішеннях тверджень, в тому числі не надав і доказів результату податкового аналізу/наявної податкової інформації щодо позивача та його контрагентів, з якого б вбачалось, що підприємство має ознаки ймовірного «вигодоформуючого суб`єкту».

Крім того, відповідачем не надано доказів аналізу показників податкової звітності позивача, не надано доказів відповідності показників його господарської діяльності вказаним вище критеріям.

При цьому, віднесення позивача до ризикових платників з тих підстав, що підприємство мало господарські стосунки із платниками податків, по відношенню до яких податковим органом прийнято рішення про відповідність останніх критеріям ризиковості, суд вважає неспроможним аргументом.

Так, поширення на позивача «ризиковості» через стосунки з іншими «ризиковими» платниками податків суперечить базовим принципам та основам податкового законодавства. Зокрема настання визначеної законом відповідальності повинно відбуватися у разі порушення податкового законодавства безпосередньо платником податків, якого притягнуто до відповідальності.

Відповідно до п. 65 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Булвес» АД проти Болгарії» від 22.01.2009 р. Суд вважає, що загальні інтереси спільноти полягають у підтриманні фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ разом із її сукупністю нормам щодо нарахування ПДВ до сплати, податкових пільг, податкового кредиту та відшкодування ПДВ. Основними елементами підтримання такої стабільності слід визнати повне і своєчасне виконання усіма платниками ПДВ своїх зобов`язань щодо декларування та сплати ПДВ та, в кінцевому результаті, запобігання будь-яких видів шахрайських зловживань у вказаній системі. Щодо цього Суд визнав, що необхідно покладати край спробам зловживання у сфері оподаткування і що з метою попередження таких зловживань може бути розумним передбачати у національному законодавстві вимоги особливої обачливості для платників ПДВ.

У п. (b) «Порушення справедливого балансу між конкуруючими інтересами» Суд відзначив, що необхідно оцінити, чи заходи, вжиті зі сторони держави з метою підтримання фінансової стабільності системи оподаткування ПДВ і викорінення шахрайських зловживань в даній системі, були співрозмірними праву компанії-заявника на мирне користування своєю власністю.

В п. 38 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Інтерсплав" проти України" від 09.01.2007 Суд нагадав, що держави мають широкі межі самостійної оцінки у визначенні того, у чому полягає публічний інтерес, оскільки національний законодавчий орган, реалізуючи соціальну та економічну політику, має широке коло повноважень. Однак такі межі оцінювання не є абсолютними, і їх застосування підлягає перегляду органами Конвенції (див. рішення у справі «Lithgow and Others v. the United Kingdom» від 8 липня 1986 року, Серія А, № 102, стор. 50 - 51, п. п. 121 - 122). На думку Суду, коли державні органи володіють будь-якою інформацією про зловживання у системі відшкодування ПДВ, що здійснюються конкретною кампанією, вони можуть вжити відповідних заходів з метою запобігання або усунення таких зловживань.

Суд вважає, що в даному випадку контролюючим органом не доведено наявності підстав для віднесення підприємства до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості, внаслідок чого оскаржувані рішення підлягають скасуванню, а позовні вимоги задоволенню.

У той же час, суд вбачає наявність підстав для виходу за межі позовних вимог та визнання протиправними і скасування рішень про відмову в реєстрації РК, оскільки протиправні рішення про відповідність позивача критеріям ризикованості не мають створювати жодних юридичних наслідків.

Пунктами 19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. № 1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій, зокрема: набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення).

Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.

Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та наявність підстав для задоволення позову.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

При поданні адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір в сумі 12612,00 грн, який на підставі ч.1 ст.139 КАС України підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1.

Крім того, наданими до матеріалів справи актом №16/10 від 16.10.2020 надання адвокатських (юридичних) послуг і платіжним дорученням №7504 від 16.10.2020 підтверджується понесення позивачем витрат в сумі 12 000 грн на професійну правничу допомогу, внаслідок чого такі витрати також підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1.

Приходячи до переконання про необхідність стягнення судових витрат саме з ГУ ДПС у м. Києві, суд приймає до уваги те, що спірні правовідносини виникли через прийняття зазначеним суб`єктом владних повноважень рішень внесення ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 11.06.2020 №76757, від 26.06.2020 №82363, від 07.07.2020 №85655 про відповідність / невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризикованості платника податку.

3. Зобов`язати Головне управління ДПС у м. Києві виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» із переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

4. Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування до податкових накладних, що подані ТОВ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП»: від 01.06.2020 № 2, від 30.06.2020 № 88, від 30.06.2020 № 97, датами доставлення до ДПС України.

5. Вийти за межі позовних вимог. Визнати протиправними та скасувати рішення про відмову в реєстрації податкових накладних від 26.06.2020 №1674212/40969787, від 23.07.2020 №1760797/40969787, від 23.07.2020 №1760798/40969787.

6. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 12612,00 грн (дванадцять тисяч шістсот дванадцять грн 00 коп.) і на професійну правничу допомогу в сумі 12000,00 грн (дванадцять тисяч грн 00 коп.), всього в сумі 24 612,00 грн (двадцять чотири тисячі шістсот дванадцять грн 00 коп.).

ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «АЛМА ФАСІЛІТІ ГРУП» (код 40969787, адреса: 02095, місто Київ, ВУЛИЦЯ АННИ АХМАТОВОЇ, будинок 47, приміщення 1-19).

ГОЛОВНЕ УПРАВЛІННЯ ДПС У М. КИЄВІ (код 43141267, адреса: 04116, місто Київ, ВУЛИЦЯ ШОЛУДЕНКА, будинок 33/19).

ДЕРЖАВНА ПОДАТКОВА СЛУЖБА УКРАЇНИ (код 43005393, адреса: 04053, місто Київ, ЛЬВІВСЬКА ПЛОЩА, будинок 8).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя П.О. Григорович