Справа № 320/8410/21
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2021 року м. Київ № 320/8410/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування

ВСТАНОВИВ:

до суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (код: 38537963, адреса: 04071, м. Київ, вул. Межигірська, 8) з позовом до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (код: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) нежитлових будівель літ. "Л-2" та літ. "А" Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п.: НОМЕР_1 ), за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом зобов`язання Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 22.03.2021 №209.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час проведення перевірки додержання відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, було виявлено ряд порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, у зв`язку із чим позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом для застосування вказаних заходів реагування.

Ухвалою суду від 21.07.2021 відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Вказаною ухвалою відповідачеві пропонувалось протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Зазначена ухвала суду направлялася відповідачеві засобами поштового зв`язку 16.08.2021 на адресу, вказану у позовній заяві - АДРЕСА_1 , та яка відповідає відомостям з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ФОП ОСОБА_1 (код: НОМЕР_1 ).

Як вбачається із відомостей щодо відстеження поштового відправлення за №451, копія ухвали суду від 21.07.2021 знаходиться у точці видачі/доставки з 18.08.2021.

Крім того, як вбачається із відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень ухвала суду від 21.07.2021 була оприлюднена 23.07.2021, а відтак перебувала у вільному доступі зі вказаної дати за посиланням https://reyestr.court.gov.ua/Review/98458970.

Однак, у визначений судом строк та зокрема станом на час складення даного рішення відзив, як і будь-які інші документи, у тому числі клопотання - від відповідача до суду не надходили.

Відтак, суд вирішив здійснити розгляд справи за наявними матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, уповноваженими особами позивача на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС України на 2021 рік, затвердженого наказом ДСНС України від 26.11.2020 № 633 «Про затвердження плану перевірок» (зі змінами від 30.11.2020 № 639), наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 10.02.2021 № 141 «Про проведення планових перевірок», було здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п.: НОМЕР_1 ), за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами вказаної перевірки складено акт від 22.03.2021 №209, відповідно до змісту якого перевіркою відповідного об`єкта ФОП ОСОБА_1 щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було виявлено 30 порушень, а саме: 1) пункт 2 розділу II ППБУ - керівником підприємства не визначено обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, не призначено відповідальних за пожежну безпеку; 2) пункт 3 розділу II ППБУ - на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлено протипожежний режим; 3) пункт 16 розділу II ППБУ - керівником та відповідальною особою підприємства не пройдено спеціальне навчання з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому ПКМУ від 26.06.2013 № 444 в організаціях, навчальних центрах чи закладах МНС, які мають досвідчених фахівців з питань пожежної безпеки, необхідне програмно-методичне та матеріально-технічне забезпечення за програмами погодженими в органі ДСНС України; 4) пункти 15, 16 розділу II ППБУ - не проведено інструктажі з питань пожежної безпеки посадовою особою, яка попередньо пройшла навчання у сфері пожежної безпеки та отримала відповідне посвідчення; 5) пункт 4 розділу II ППБУ - у приміщеннях будівлі не розроблено та не вивішено на видних місцях інструкції про заходи пожежної безпеки; 6) пункт 8 розділу II ППБУ - приміщення об`єкту не в повній мірі забезпечені знаками безпеки, кількість, місце встановлення яких повинно відповідати вимогам ДСТУ ISO 6309:2007 та ГОСТ 12.4.026-76; 7) пункт 21 розділу II ППБУ - не розроблено та не затверджено у встановленому порядку проекту документацію на існуючу будівлю складу; 8) пункт 22 розділу II ППБУ - не дотримано протипожежні відстані між будівлею складу та будівлею магазину ДБН Б.2.2-12:2019; 9) пункт 2.15 глави 2 розділу III ППБУ - стаціонарні зовнішні пожежні сходи не утримуються пофарбованими; 10) пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ - не визначено та не виконано надписи на вхідних дверях складських приміщень категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки а також клас зони за НПАОП 40.1-1.32-01; 11) пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ - не виконано вогнезахисну обробку дерев`яних елементів горищних покриттів (крокв і лат) будівлі зі складанням відповідних актів ліцензованою підрядною організацією чи ліцензованим суб`єктом господарської діяльності; 12) пункт 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ - не виконано профілактичний огляд та планово - попереджувальний ремонт електричної мережі та електричного обладнання; 13) пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ - допускається встановлення електророзеток на горючі основи (конструкції) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра; 14) пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - захист будівель, споруд від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно не виконано відповідно до вимог; 15) пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ - не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого; 16) пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - не виконано ремонт автоматичної пожежної сигналізації в будівлі магазину та складу; 17) пункт 1.4 глави 1 розділ V ППБУ - не заключено договір на технічне обслуговування АПС; 18) пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - не виведено сигнал від приймальної станції автоматичної сигналізації на пульт централізованого спостереження; 19) пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - не виконано ремонт системи оповіщення у приміщеннях будівлі; 20) пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ - не опломбовано ручні пожежні сповіщувачі установки пожежної сигналізації розміщені у приміщеннях будівлі; 21) пункт 1.1 глави 1 розділу V ППБУ - підприємство не забезпечено запасом пожежних сповіщувачів установки протипожежного захисту (сигналізації) такого ж виду та типу в кількості не менше 10 % від змонтованих для цілей якісної експлуатації та технічного обслуговування зазначеної системи протипожежного захисту ДБН В.2.5-56:2014; 22) пункт 3.9 глави 3 розділу V ППБУ - додатково не забезпечено приміщення відповідними типами вогнегасників з урахування особливостей приміщень (наказ МВС України від 15.01.2018 №25; 23) пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБ - особою відповідальною за стан пожежної безпеки не здійснюється щомісячний огляд наявних в експлуатації вогнегасників з занесенням результатів до відповідного журналу (пункт 10 розділу III. Наказ МВС України від 15.01.2018 №25); 24) пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ - відсутній пожежний щит який повинен бути укомплектований: вогнегасниками - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого тепло ізолюючого матеріалу розміром 2x2 - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.; 25) пункт 3.17 глави 3 розділу V ППБУ - не проведено технічне обслуговування первинних засобів пожежогасіння (пункт 10 розділу III. Наказ МВС України від 15.01.2018 №25); 26) стаття 20 Кодексу цивільного захисту України - не пройдено функціональне навчання відповідними категоріями осіб у сфері цивільного захисту з отриманням відповідних посвідчення, після закінчення терміну дії старого, пункт 10 ПКМУ № 819 від 23.10.2013; 27) стаття 20 Кодексу цивільного захисту України - не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; 28) стаття 20 Кодексу цивільного захисту України - не проведено об`єктові навчання і тренування з питань цивільного захисту; 29) стаття 20 Кодекс цивільного захисту України - не забезпечено виконання заходів цивільного захисту шляхом розроблення ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки на об`єкті з урахуванням усіх чинників небезпеки, відповідно до вимог пункту 7 наказу МНС №140 від 16.08.2005 року «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 N338»; 30) стаття 40 Кодексу цивільного захисту України - не встановлено інформаційно-довідковий куточок з питань цивільного захисту та не здійснено його наповнення навчальними посібниками і натурними зразками, передбаченими загальною програмою підготовки працівників до дій у надзвичайних ситуаціях.

За змістом викладеного у позовній заяві та власне згідно рапорту, складеного т.в.о. начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області підполковником служби цивільного захисту Чехом В. 31.03.2021 начальнику Головного управління ДСНС України у Київській області В. Слободянику, у якості обґрунтованих підстав для звернення до суду з метою застосування заходів реагування у вигляді вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) нежитлових будівель літ. "Л-2" та літ. "А" Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п.: НОМЕР_1 ), за адресою: АДРЕСА_2 , зазначено наступний опис можливих негативних наслідків виявлених під час перевірки об`єкта відповідача порушень: 1) Відсутність визначених обов`язків може призвести до допущення порушень правил пожежної та техногенної безпеки, в результаті чого можливе призвести до надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування, загибель людей, знищення матеріальних цінностей); 2) Відсутність встановленого протипожежного режиму з питань пожежної безпеки, може призвести до порушення правил пожежної безпеки та виникнення надзвичайної ситуації; 3) Відсутність навчання з питань пожежної безпеки може призвести до невірних дій персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; 4) Не проведення інструктажів з питань пожежної безпеки може призвести до паніки та невірним діям при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; 5) Відсутність інструкцій з питань пожежної безпеки може призвести до допущення порушень правил пожежної та техногенної безпеки, в результаті чого можливе призвести до надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування, загибель людей, знищення матеріальних цінностей); 6) Відсутність знаків безпеки, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 7) Самовільне будівництво без дозвільних документів може призвести не дооцінки можливої надзвичайної ситуації, до перешкоджання ліквідації надзвичайної ситуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 8) Дане порушення призводить до того, що під час виникнення пожежі чи вибуху вибухонебепезпечної суміші можить призвести до швидкого розповсюдження полум`я на поруч розташовані будівлі та споруди а також до загибелі людей які перебувають в цих будівлях; 9) утримання зовнішніх евакуаційних сходів у пофарбованому стані допоможе уникнути впливу негативних погодних факторів, які впливають на корозію та скоріше їх руйнування, що також забезпечить безпечну евакуацію людей; 10) відсутність визначення категорій щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки може призвести до невчасного гасіння та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 11) відсутність вогнезахисного обробляння призводить до зменшення межі вогнестійкості несучих елементів конструкції. Вогнезахисне обробляння дерев`яних та металевих конструкцій дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організації гасіння пожежі; 12) Не виконання профілактичного огляду та планово попереджувальних ремонтів електричної мережі та електричного обладнання призводить значних недоліків у електрогосподарстві що в свою чергу призводить до негативних наслідків. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей; 13) Встановлення розеток на горючі основи призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 14) Відсутність блискавкозахисту або ж його повірка може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 15) Відсутність замірів може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 16) Несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 17) Несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 18) Несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 19) Несправність автоматичної пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 20) Відсутність опломбування ручних пожежних сповіщувачів призводить до не коректної експлуатації системи пожежного захисту, що може призвести до її несправності; 21) Відсутність запасу комплектуючих матеріалів призведе до не спроможності заміни таких у разі виходу їх із ладу, що призведе до несправності системи в цілому; 22) Відсутність первинних засобів пожежогасіння унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 23) Відсутність справних первинних засобів пожежогасіння унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 24) Виконання цього пункту надає можливість вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів власними силами. Однією із потрібних умов для цього є наявність в межах швидкої досяжності пожежного інвентарю. Доцільно зберігати всі інструменти для гасіння пожежі в одному місці, щоб забезпечити до них швидкий доступ. Для цих цілей служить пожежний щит - невід`ємний елемент системи пожежної безпеки, що забезпечує зберігання інвентарю, необхідного для здійснення робіт з пожежогасіння в максимально доступному і зручному місці; 25) Не проведене обслуговування призведе до їх не спрацювання, що у свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 26) Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе може призвести до невірних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; 27) Відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки може призвести до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; 28) Виконання даних заходів спрямовані на розвиток навичок та знання відповідного регламенту дій при виникненні надзвичайних ситуацій у працюючого персоналу об`єкту. Відсутність певного розуміння дій та навичок, котрі повинен виконувати кожен працівник при виникненні надзвичайної ситуацій призводить до паніки й унеможливлює евакуацію з приміщень об`єкту. Результатом чого є загибель й травмування людей; 29) Відсутність ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, що в свою чергу не дозволяє виконати своєчасне реагування на надзвичайну ситуацію; 30) Відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру , що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

За доводами позивача, всі зазначені в акті перевірки від 22.03.2021 №209 та визначені вище порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Крім того, згідно наявних по справі матеріалів, 25.03.2021 уповноваженою особою позивача у відношенні відповідача було складено протокол серії КХ №021007 про адміністративне правопорушення відповідно до статті 175 КУпАП, та притягнуто до відповідальності у вигляді штрафу згідно вказаної статті шляхом винесення постанови серії КХ №020726.

Відтак, викладене у сукупності за доводами позивача свідчить про обґрунтованість його звернення до суду у відповідності до положень Кодексу цивільного захисту України у зв`язку з необхідністю застосування заявлених заходів реагування шляхом заборони експлуатації об`єкта відповідача до повного усунення виявлених порушень.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №877-V).

Частиною 7 статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до положень частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів,

Згідно з частиною 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз наведених правових норм права дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з частиною 2 статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до п.п. 26, 33, 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що у контексті вищенаведених норм, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

У силу пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд зазначає, що зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Суд також зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Як вбачається зі змісту акту від 22.03.2021 №209, у відповідному розділі останнього відсутні записи щодо пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки. В той же час, наявний запис про те, що відповідач відмовився від підпису акта.

Однак, суд звертає увагу, що у протоколі від 25.03.2021 серії КХ №021007, отриманого відповідачем під розписку, у пункті 17 «Пояснення та зауваження особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, щодо суді порушення і змісту протоколу» вчинено запис «Порушення будуть усунуті при наявності коштів».

Таким чином, на думку суду, вказане є свідченням обізнаності відповідача про виявлені позивачем порушення на його об`єкті, зокрема станом на час проведення перевірки, а також вказує на відсутність заперечень з цього приводу та готовності до їх усунення.

Суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.12.2019 у справі №320/7019/18.

Щодо необхідності застосування принципу співмірності, при застосуванні такого виключного заходу реагування як заявлений позивачем в межах даної адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Так, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта, суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єкта господарювання і публічними інтересами.

При цьому, згідно частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" підтвердженням факту усунення виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача може слугувати позапланова перевірка цих об`єктів уповноваженим на те органом.

Суд також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, та наявність яких не заперечувалась відповідачем, зокрема згідно протоколу від 29.03.2021 серії КХ №021007, а також зважаючи на відсутність доказів щодо усунення виявлених порушень на об`єкті відповідача станом на час розгляду справи, суд дійшов висновку, що відповідні порушення безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі, а життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.

Разом з цим, суд звертає увагу на висновки Верховного Суду, викладені зокрема у постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19, а саме що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.

Також, враховуючи, що акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення господарської діяльності відповідних об`єктів позивача.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією суду касаційної інстанції у вищезазначеній постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19.

Суд зазначає, що станом на час розгляду справи суду не надано належних та допустимих доказів, які б могли підтверджувати факт усунення виявлених порушень на об`єкті відповідача.

Враховуючи відсутність подання відзиву відповідачем, та зокрема будь-яких інших пояснень чи доказів на користь усунення виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача, суд виходить із наявних у справі матеріалів та зокрема зауважує на тому, що відповідно до ч. 1 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

У той же час, оскільки саме посадові особи позивача володіють спеціальними знаннями у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, та саме до компетенційних повноважень позивача віднесена функція контролю (нагляду) за останніми, суд зважає на змістовне обґрунтування заявлених позовних вимог, у тому числі щодо висновків про те, що всі виявлені порушення на об`єкті відповідача створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Як зазначила колегія суддів Касаційного адміністративного суду у вищезгаданій постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19 - повне зупинення експлуатації об`єкту - є обґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту.

Як передбачає частина 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: нежитлових будівель літ. "Л-2" та літ. "А" Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п.: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом зобов`язання Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п.: НОМЕР_1 ) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 22.03.2021 №209, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано: 15.12.2021.

Суддя Панченко Н.Д.