Справа № 460/16942/21
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації (далі - відповідач) , в якому просить суд: 1) визнати протиправною бездіяльність Центру по нарахуванню соціальних виплат департаменту соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації щодо нарахування та виплати позивачу щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2022 рік у меншому розмірі, ніж передбачено законом; 2) зобов`язати Центр по нарахуванню соціальних виплат департаменту соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації перерахувати, нарахувати та виплатити позивачу грошову допомогу до 5 травня за 2020 рік у розмірі з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Як вбачається зі змісту позовних вимог, останні не узгоджуються між собою, оскільки перша стосується нарахування та виплати у належному розмірі допомоги до 5 травня за 2022 рік, інша - за 2020 рік.
Відповідно до пп.4,5 ч.5 ст.160 КАС України, у позовній заяві зазначається: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
Так, всупереч вимогам зазначає норми, позивачем в позовній заяві зазначено відповідачем Департамент соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації, однак, позовні вимоги заявлені до Центру по нарахуванню соціальних виплат департаменту соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації.
Частиною шостою статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
За приписами частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга статті 122 КАС України).
Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, предметом спору є нарахування та виплата позивачу у належному розмірі допомоги до 5 травня за 2020 рік.
Визначення правового статусу ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення, сприяння формуванню в суспільстві шанобливого ставлення до них визначено Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 23.10.1993 № 3551-ХІI (далі Закон № 3551).
Відповідно до ст.17-1 Закону України "Про внесення змін до Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 25.12.1998 №367-XIV щорічну виплату разової грошової допомоги до 5 травня в розмірах, передбачених статтями 12-16 цього Закону, здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення, через відділення зв`язку або через установи банків (шляхом перерахування на особовий рахунок отримувача) пенсіонерам - за місцем отримання пенсії, а особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання.
Особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.
Таким чином, 30 вересня поточного року - це встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата вказаної допомоги і до якого позивач міг очікувати на отримання більшої суми, ніж та, яка була йому нарахована. Отже, перебіг строку звернення позивача до суду з даним позовом слід обраховувати з 30 вересня 2020 року.
Зазначений висновок суду узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 10.05.2018 у справі №389/1042/17, від 06.02.2018 у справі №607/7919/17 та від 07.03.2018 у справі №664/51/17.
Однак, суд встановив, що позивач, отримавши у 2020 році спірну допомогу, звернувся до суду 07.12.2021, тобто з пропуском встановленого законом та кодексом шестимісячного строку звернення до суду.
На обгрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом вказує, що ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 09.08.2021 року по справі №460/3087/21 позовну заяву позивача було повернено. Повернення позовної заяви не позбавляє права на звернення до адміністративного суду в порядку передбаченому законом. Зазначає, що я із 11.05.2021 року зареєстрований та проживає по АДРЕСА_1 , а ухвала надійшла на адресу: АДРЕСА_2 , тому про її існування позивач не знав. Не знав і про існування ухвали Рівненського окружного адміністративного суду від 16.04.2021 року про залишення позову без руху, а тому не усунув зазначені в ній недоліки. Вважає, що строк було пропущено з поважних причин, оскільки про існування вказаних ухвал позивач дізнався 06.12.2021 року коли повернувся проживати в с. Весняне, а тому фізично не міг подати позов у встановлені законом строки.
Суд зазначає, що позивачем до матеріалів позовної заяви не було долучено доказів на підтвердження тієї обставини, що про зазначені вище ухвали він дізнався лише 06.12.2021.
А з приводу зміни адреси проживання, як причини поважності пропуску строку звернення до суду з позовниими вимогами, суд зазначає наступне.
Відповідно до вимог ч.1 ст.131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби.
Відповідно до висновків Великої Палати Верховного суду викладених в постанові від 25.04.2018 року у справі №800/547/17 - направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адрес є достатнім для того, щоб вважати повідомлення/надсилання належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправки, а тому не може свідчити про неправомірність його дій.
В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".
В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що позивачем пропущений строк звернення до суду з даним позовом та підстави пропуску строку звернення до суду є неповажними.
Згідно з ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
При цьому, суд зауважує, що згідно з частиною другою статті 94 КАС України, письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.
За приписами частини четвертої статті 94 КАС України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.
Частиною п`ятою статті 94 КАС України встановлено, що учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Проте, всупереч вимогам частини п`ятої статті 94 КАС України, додані позивачем до позовної заяви копії письмових доказів не засвідчені належним чином.
Згідно з ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на наведене, позовну заяву слід залишити без руху.
За наведених обставин слід запропонувати позивачу протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали усунути вказані вище недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: 1) позовної заяви, яка відповідатиме вимогам ст.ст.160,161 КАС України, узгодивши при цьому зміст позовних вимог та зміст позовної заяви - відповідно до кількості учасників справи; 2) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із даним позовом, зазначивши інші причини поважності пропуску строку звернення до суду, а також доказів поважності причин його пропуску; 3) належним чином засвідчених копій додатків до позовної заяви - відповідно до кількості учасників справи.
Керуючись статтею 169 КАС України, суд
Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту соціального захисту населення Рівненської обласної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.О. Комшелюк