Справа № 420/6701/21
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 грудня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/6701/21

Головуючий в 1 інстанції: Свида Л.І.

рішення суду першої інстанції прийнято у

м. Одеса, 25 серпня 2021 року

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Димерлія О.О., Єщенка О.В.,

секретар судового засідання Недашковська Я.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2021року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ»(надалі позивач, ТОВ «ВЕСТТ») звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №061/19/467-вих від 11.10.2019 року про накладення штрафу у розмірі 180630 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не повідомив позивача про розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності чим позбавив позивача права на надання пояснень та доказів. Крім того, відповідачем безпідставно зроблені висновки щодо невідповідності об`єкту будівництва класу наслідків СС2 та не обґрунтовано неможливість здійснення розрахунку для відокремленої частини об`єкта будівництва, а щодо порушення об`єктом будівництва Зонінгу, позивач зазначає про те, що доказів того, що секції будинку розташовані без дотримання вимог Зонінгу не існує.

Відповідач проти задоволення позову заперечував.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року, позовну заяву ТОВ «ВЕСТТ» задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №061/19/467-вих від 11.10.2019 року про накладення штрафу у розмірі 180630 грн.

Стягнуто з Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (вул. Черняховського, 6, м. Одеса, 65009, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ» (провул. 4-ий Локомотивний, буд. 38 А, м. Одеса, 65013, ) сплачений судовий збір у розмірі 2709,45 грн.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Управлінням ДАБК ОМР подано до суду апеляційну скаргу, у якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову.

В обґрунтування скарги апелянт зазначив,що відповідно до Розрахунку класу наслідків, який розроблено по об`єкту: «Будівництво 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою и. Одеса, проспект Академіка Глушка, 17А, виконаного головним інженером проекту ТОВ «ВЕСТТ» об`єкт будівництва віднесено до класу наслідків (відповідальності) СС2. При визначенні класу наслідків (відповідальності) розрахункова кількість мешканців 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку визначено для кожної секції будинку окремо та складає за кількістю осіб, які постійно знаходяться на об`єктів 267 осіб, відносяться до класу наслідків (відповідальності) СС2. Водночас, відповідно до п. 4.4 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, клас наслідків (відповідальності) визначають для кожного будинку, будівлі, споруди або лінійного об`єкта інженерно-транспортної інфраструктури, а не для відокремленої його частини. В свою чергу, відповідно до таблиці А.1 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 до класу наслідків (відповідальності) СС2 відносяться об`єкти, на яких можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають від 50 до 400 осіб. Згідно з п. 4.2 ДСТУ, проектування об`єкта будівництва, до складу якого входить декілька окремих будинків, будівель, споруд або лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, потрібно здійснювати на підставі вихідних даних, у тому числі містобудівних умов та обмежень на об`єкт будівництва в цілому. При цьому, категорію складності такого об`єкта будівництва визначають за усіма показниками табл. А.1 розрахованими для об`єктів будівництва в цілому. Далі апелянт вказує на те, що відповідно до розробленої проектної документації, 16-ти поверховий 4-х секційний житловий будинок не є комплексом у розумінні ДБН А.2.2-3:2014, його секції не є окремими об`єктами будівництва, не є чергами, налічує 744 квартир, в яких постійно перебуває (проживає) більше 400 осіб. Враховуючи дані таблиці А.1 ДСТУ, об`єкти на яких можлива небезпека для життя і здоров`я людей, які постійно перебувають понад 400 осіб відносяться до класу наслідків (відповідальності) СС3. Отже, апелянт вважає, що суд першої інстанції неповно дослідив обставини справи та помилково не зверну уваги на те, що з урахуванням таблиці А.1 ДСТУ, 16-ти поверховий 4-секційний житловий будинок за адресою: м. Одеса проспект Академіка Глушка, відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС3. Посилаючись на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові № 420/5740/19 від 02.02.2021р., апелянт наголошує на наявності у посадової особи Управління повноважень перевіряти правильність визначення у проектній документації категорії складності об`єкта будівництва під час проведення перевірки. Отже, як зауважує апелянт, за результатами перевірки встановлено, що генеральним проектувальником ТОВ «ВЕСТТ» проектна документація на будівництво 16-ти поверхового 4-секційного житлового будинку щ торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою м. Одеса, проспект Академіка Глушко 17А розроблена з порушеннями вимог містобудівної документації та заниженням класу наслідків (відповідальності) об`єкта. При застосування норм права до спірних правовідносин, суд першої інстанції помилково ототожнив поняття відокремленої частини будинку (секції) з частиною комплексу, та дійшов помилкового висновку щодо визначення класу наслідків. До того ж, апелянт звертає увагу також на те, що при проектування нового будівництва проектувальником не було враховано вимоги містобудівних умов та обмежень від 18.05.2017р. №01-06/82 та запроектовано будівництво секції житлового будинку №1-3 в зоні КС-5 , яка не призначена для такого використання, оскільки призначена для розташування складських приміщень. Згідно з п. 4.1.1 ДБН «Склад та зміст плану зонування території», невідповідність наміру забудови встановленим видам дозволеного чи користування земельних ділянок об`єктів, зазначених в містобудівному регламенті означає, що його застосування у відповідній територіальній зоні не допускається. Тому, після отримання Містобудівних умов та обмежень від 18.05.2017р. №01-06/82 мала розроблятись проектна документація з урахуванням вимог, які прописані у містобудівних умовах і обмеженнях. Відтак, висновок суду першої інстанції, на думку апелянта, про відповідність проектної документації вимогам зазначеним у містобудівних умовах та обмеженнях не відповідає дійсності, адже при проектування не було враховано Плану зонування території м. Одеси (зонінг), затвердженого рішенням Одеської міської ради від 19.10.2016р. № 1316-УІІ, як того вимагають містобудівні умови та обмеження. Зазначає апелянт також і про хибність посилань суду першої інстанції на висновки судової будівельно-технічної експертизи по матеріалам справи № 420/5740/19, оскільки висновок експерта не може мати переважної сили щодо висновків органу державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, судом першої інстанції було встановлено, що на підставі заяви представника ініціативної групи мешканців будинків по вул. Ільфа і Петрова, 29, 31,27; пр-т. Ак. Глушка, 15а, 15б, 17/1, 17/2, 19; вул. Ак. Корольова, 80 а, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 13.09.2019 року винесено наказ №01-13/387 ДАБК «Про проведення позапланової перевірки» на об`єкті будівництва 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, Київський район, проспект Академіка Глушка, 17-А, генеральний проектувальник ТОВ «ВЕСТТ» (аркуш справи 135).

Так, головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Заїченко С.А. на підставі зазначеної заяви від 12.09.2019 року, наказу №01-13/387 ДАБК від 13.09.2019 року та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 13.09.2019 року №001704 (аркуші справи 135-138) було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил генеральним проектувальником Товариством з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ» на об`єкті будівництва: будівництво 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, проспект Академіка Глушка, 17-А , за результатами якої складено акт перевірки від 27.09.2019 року №001704 ( аркуші справи 138-156). Замовник будівництва ПП «Мода», генеральний підрядник ТОВ «Виробничо-Будівельне підприємство «Еко-Буд».

Зазначеною перевіркою встановлено, що генеральним проектувальником ТОВ «ВЕСТТ» проектна документація на будівництво 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, проспект Академіка Глушка, 17-А, розроблена з порушенням вимог містобудівної документації та з заниженням класу наслідків (відповідальності) об`єкта, чим порушено вимоги «Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», затвердженого наказом №45 Мінрегіонбуду України від 16.05.2011 року.

На підставі виявлених порушень, 27 вересня 2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Заїченко С.А. винесені припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (аркуші справи 157-165).

В протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 27 вересня 2019 року зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 11.10.2019 року о 12 год. 00 хв.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності заступником начальника-начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремовим В.Ю. 11 жовтня 2019 року винесено постанову №061/19/467-вих за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «ВЕСТТ» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч.1 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 180630 грн. (аркуші справи 169-173).

Позивач не погодився із правомірністю постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності і звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, посилаючись на висновком експерта Одеського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України судової будівельно-технічної експертизи по матеріалах справи №420/5740/19 №21-2549 від 17.05.2021 року, рішення Одеського окружного адміністративного суду у справі №420/5740/19 від 14.06.2021 року, залишене без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 17.08.2021р., виходив з того, що проектна документація розроблена з дотриманням будівельних норм, стандартів і правил, відповідає вимогам Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 18 травня 2017 року № 01-06/82, та із правильним розрахунком класу наслідків будівлі.

Суд першої інстанції звернув увагу на те, що положення ДБН А.2.2-3-2014 визначаються, що секція є відокремленою частиною споруди, а положення ДСТУ-Н Б В1.2-16:2013 визначають, що проектування об`єкта будівництва, яке складається, зокрема, з секцій, здійснюється на об`єкт будівництва в цілому, в той час як визначення клас наслідків визначається для кожної споруди окремо.

Врахувавши те, що згідно пункту 4.2 ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 розрахунок класу наслідків здійснюється для об`єкту в цілому та за всіма розрахунками можливих наслідків відповідно до таблиці А1 ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013, проект об`єкта будівництва віднесено до класу наслідків СС2, тобто найвищий з встановлених для кожної відокремленої частини об`єкту будівництва, врахувавши при цьому, що згідно розрахунку класу наслідків об`єкту «Будівництво 16 - поверхового 4-секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, просп. Академіка Глушка, 17-А, розрахунок класу наслідків було здійснено окремо щодо кожної з секцій, суд першої інстанції вважав необґрунтованим висновок посадових осіб відповідача про те, що генеральним проектувальником ТОВ «ВЕСТТ» проектна документація на будівництво 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, просп. Академіка Глушко, 17-А, виготовлена з заниженням класу наслідків (відповідальності) об`єкта.

Щодо порушення плану зонування території (Зонінгу) при розміщенні об`єкту будівництва, суд першої інстанції, пославшись на правову позицію виклав Верховний Суд у постановах від 14 липня 2020 року у справі №916/1998/19, від 04 лютого 2020 року у справі № 915/47/17 дійшов висновку про те, що у даному випадку має місце лише зміна виду використання земельної ділянки її користувачем в межах однієї категорії земель, а саме земель житлової та громадської забудови, а не використання її відповідачем не за цільовим призначенням.

Водночас, виходячи з обставин справи, суд першої інстанції також зауважив про те, що органу державного архітектурно-будівельного контролю було відомо про наміри забудови земельної ділянки, у тому числі щодо будівництва 16-24 поверхового чотирьохсекційного житлового будинку з торгово-офісним приміщенням і підземним паркінгом на спірній земельній ділянці і з цим погоджувався. У тому числі, містобудівні умови та обмеження містили відповідні додатки такі як схема розташування об`єкта будівництва. Вказані документи офіційно опублікована на офіційному веб-сайті контролюючого органу. При цьому, видані компетентним органом містобудівні умови та обмеження є чинними та не скасованими.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх хибними та необґрунтованим, виходячи з наступного.

Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Повноваження Управління ДАБК Одеської МР у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 6, 7, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з положеннями ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю та така перевірка може проводитися, зокрема, за зверненнями фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти: характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб; рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат; пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони не можуть бути менші за два горизонтальні або два вертикальні розміри пам`ятки); об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»; житлові будинки понад чотири поверхи; об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

До будівель і споруд класу СС2, як правило, слід відносити ті, що не належать до класу СС3: - основні об`єкти металургійної промисловості, важкого машинобудування, нафтохімії, суднобудування, оборонної промисловості (доменні і мартенівські цехи, складальні корпуси, високі димові труби тощо); - копри, машинні відділення добувних машин; - об`єкти гідро- і теплоенергетики потужністю менше 1,0 млн. кВт, розподільні системи основних електромереж високої напруги (включаючи опори ліній електропередачі і відкритих розподільних пристроїв); - ємкості для нафти і нафтопродуктів; - шляхові полотна магістральних автодоріг, злітно-посадкові смуги, мости і тунелі протяжністю менше 1000 м, канатні дороги, вокзали, аеровокзали, вертолітні станції; - магістральні трубопроводи; - великі готелі, гуртожитки; - об`єкти водопроводу і каналізації (включаючи водонапірні башти, очисні споруди, водозабори) промислових підприємств і населених пунктів; - будівлі видовищних і спортивних підприємств, підприємств торгівлі, громадського харчування, служби побуту, установи охорони здоров`я; - будівлі і споруди центральних складів для забезпечення життєвих потреб населення, склади особливо цінного устаткування і матеріалів, військові склади; - житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки до 100 м.

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти: пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини»; об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки»; житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Згідно із ч. 4 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної документації» обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які, зокрема, за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.

Відповідно до ч. 6 ст. 32 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Відповідно до розрахунку класу наслідків, який розроблено по об`єкту «Будівництво 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, проспект Академіка Глушка, 17А», виконаного головним інженером проекту Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ» Кобилюк Г.К., об`єкт будівництва віднесено до класу наслідків (відповідальності) СС2.

При визначенні класу наслідків (відповідальності) розрахункова кількість мешканців 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку визначено для кожної секції будинку окремо та складає за кількістю осіб, які постійно знаходяться на об`єкті 267 осіб, що відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС2.

Згідно даних таблиці А.1 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, до класу наслідків (відповідальності) СС2 відносяться об`єкти, на яких можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають від 50 до 400 осіб.

Згідно з п. 4 ДСТУ-Н Б В1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» клас наслідків (відповідальності) використовують для забезпечення надійності та конструктивної безпеки будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також будівельних конструкцій та основ. Клас наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва визначають незалежно за кожною характеристикою можливих наслідків від відмови об`єкту: можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають на об`єкті; можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які періодично перебувають на об`єкті; можлива небезпека для життєдіяльності людей, які перебувають зовні об`єкта; обсяг можливого економічного збитку; можливість втрати об`єктів культурної спадщини; можливість припинення функціонування об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури.

У відповідності до .4.4. ДСТУ-Н Б В1.2-16:2013 клас наслідків (відповідальності) визначають для кожного будинку, будівлі, споруди або лінійного об`єкту інженерно-транспортної інфраструктури окремо.

Клас наслідків (відповідальності) об`єкту будівництва встановлюють за найвищою характеристикою можливих наслідків, отриманих за результатами розрахунків.

Апеляційний суд звертає увагу, що згідно з ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»:

об`єкт будівництва - будинки, будівлі, споруди будь якого призначення, їх комплекси або їх частини, лінійні об`єкти інженерної транспортної інфраструктури;

будівля різновид споруди, що складається з несучих та огороджувальних або сполучених (несучоогороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для життєдіяльності людей та виробництва продукції;

будинок різновид будівлі, яка призначена, як правило, для проживання та обслуговування людей;

відокремлена частина будинку, будівлі, споруди - автономна конструктивна система, відокремлена деформаційно-температурним, антисейсмічним (за потреби) швом, протипожежною стіною та має автономне інженерне забезпечення (наприклад, блок-секція, дільниця, цех, тощо; частина визначена проектною документацією на реконструкцію, капітальний ремонт або технічне переоснащення частини будинку, будівлі, споруди;

комплекс (будова) сукупність будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, об`єднаних цільовим призначенням, зведення яких здійснюється, як правило, за єдиною проектною документацією.

Пунктом 4.2 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» визначено, що проектування об`єкта будівництва, до складу якого входять декілька окремих будинків, будівель, споруд або лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, потрібно здійснювати на підставі вихідних даних, у тому числі містобудівних умов та обмежень, на об`єкт будівництва в цілому. При цьому. Категорію складності такого об`єкта будівництва визначають за усіма показниками табл.А.1 розрахованими для об`єкта будівництва вцілому.

Якщо замовник (забудовник) має у власності або користуванні земельну ділянку відповідного функціонального призначення та виходить з того, що об`єктом будівництва на зазначеній земельній ділянці має бути комплекс (будова), який складається з групи об`єктів житлового, громадського та іншого призначення, він повинен отримати в установленому порядку містобудівні умови та обмеження, а також технічні умови (як складові вихідних даних для проектування) на об`єкт будівництва в цілому. На підставі завдання на проектування проектною організацією може бути розроблено техніко-економічне обґрунтування (ТЕО) (у разі якщо об`єкт будівництва складний та вимагає варіантних рішень) або ескізний проект, які можуть у своєму складі передбачати поділ об`єкта будівництва на черги та пускові комплекси ( не тотожні із секціями, які є частинами будинку).

У подальшому проектна документація стадії Проект може розроблятись як на об`єкт будівництва в цілому, так і на окремі черги (в залежності від бажання замовника, означеного в завданні на проектування), на підставі раніше отриманих вихідних даних.

Колегія суддів з огляду на наведене погоджується з доводами апелянта про те, що зі змісту розробленої проектної документації, 16-ти поверховий 4-х секційний житловий будинок не є комплексом в розумінні ДБН А.2.2-3:2014, його секції не є окремими об`єктами будівництва, не є чергами, налічує 744 квартир, у т.ч. 424-однокімнатні, 274-двокімнатні, 46- трикімнатні, в яких постійно перебуває (проживає)більше 400 осіб.

З урахуванням наведеного, з огляду на дані, які містяться у таблиці А.1 ДСТУ, згідно яких до класу наслідків (відповідальності) ССЗ відносяться об`єкти, на яких можлива небезпека для здоров`я і життя людей, які постійно перебувають понад 400 осіб, суд апеляційної інстанції вважає ґрунтовними доводи апелянта про те, що 16-ти поверховий 4-х секційний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС3.

Судова колегія вважає за доцільне звернути увагу на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 02.02.2021р. по справі № 420/5740/19, від 17.05.2019р. по справі № П/811/42/17, від 31.10.2019р. по справі № 823/2483/18, від 11.11.2019р. по справі № 815/1137/16 щодо наявності у посадової особи Управління повноважень перевіряти правильність визначення у проектній документації категорії складності будівництва під час проведення перевірки.

Відтак, за результатами перевірки встановлено, що генеральним проектувальником TOB «ВЕСТТ» проектна документація на будівництво 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, проспект Академіка Глушка, 17А розроблена з порушеннями вимог містобудівної документації та з заниженням класу наслідків (відповідальності) об`єкта.

Слід наголосити, що заниження класу наслідків об`єкта будівництва" становить небезпеку для життя та здоров`я людей, оскільки законодавчі вимоги до проектування, проведення експертизи проектної документації для будівництва об`єктів, що належать до класу наслідків ССЗ, відрізняються від тих, що висуваються до проектування об`єктів, що належать до класу наслідків СС2.

Недотримання таких вимог може мати негативні наслідки для міцності об`єкта будівництва, стійкості конструкції, пожежної безпеки та інших характеристик об`єкта будівництва.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, об`єкт будівництва: «Будівництво 16-ти поверхового 4-секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1 » не є комплексом в розумінні ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», його секції не є окремими об`єктами будівництва, не є чергами, та відповідно до п. 4.4 ДСТУ-Н Б В.1.2- 16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» розрахунок класу наслідків на секцію є таким, що не відповідає вимогам Законів та підзаконних нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів норм і правил.

Однак, суд першої інстанції не звернув на викладені вище обставини належної уваги та помилково ототожнив поняття відокремленої частини будинку (секції) з частиною комплексу, що призвело до помилковим висновків щодо визначення класу наслідків та неврахування правильності висновків Управління.

Колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що проектна документація розроблена з дотриманням будівельних норм, стандартів і правил, відповідає вимогам містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 18.05.2017року № 01-06/82, та із правильним розрахунком класу наслідків будівлі та що, у даному випадку має місце лише зміна виду використання земельної ділянки її користувачем в межах однієї категорії земель, а саме земель житлової та громадської забудови, а не використання її не за цільовим призначенням.

В силу вимог ч. 2 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Як вказано у п. 7 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівна документація - затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Згідно з договором оренди землі від 26.04.2017 року, зареєстрованим у реєстрі за №105, земельна ділянка, загальною площею 1,1001га, кадастровий номер::31:002:0080, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , надана в оренду строком на 49 років, з цільовим призначенням - для експлуатації, обслуговування нежитлової будівлі адміністративного призначення та обслуговування прилеглої території приватному підприємству «МОДА».

Згідно даних Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 85949705 від 26.04.2017 року, приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Колгановою М.В., зареєстровано право оренди на земельну ділянку загальною площею 1,1001га, кадастровий номер :31:002:0080, з цільовим призначенням - для експлуатації, обслуговування нежитлової будівлі адміністративного призначення та обслуговування прилеглої території строком на 49 років, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за приватним підприємством «МОДА».

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №73659328, яка сформована через пошук веб-сайт ОСОБА_1 22.11.2016 року, нежитлові будівлі, загальною площею 2478,3 кв.м, що в цілому складаються з навісів літ. «Б,В,Г,Д,Ж», підсобних приміщень літ. «К,Л,М», огорожі-1-7, мостіння-І, басейну - II, за адресою: АДРЕСА_1 , належать на підставі приватної власності приватному підприємству «МОДА».

В свою чергу, Управлінням архітектури та містобудування Одеської міської ради видані містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва № 01-06/82 від 18.05.2017 року з намірами забудови: будівництво 16-24 поверхового 4-секційного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: будівництво двох 16-ти поверхових житлових секцій та двох 24-поверхових житлових секцій житлового будинку (позиції №1.1, №1.2, №1.3, №1.4 за генпланом) з технічними поверхами, з вбудованими торговельно-офісними приміщеннями на перших поверхах; улаштування дворівневого підземного паркінга на 345 машино-місць з технічними та господарсько-побутовими приміщеннями (позиція №2 за генпланом); улаштуванням гостьової парковки автотранспорту (позиція № 9 за генпланом); майданчиків для відпочинку (позиція № 8 за генпланом); дитячого майданчику (Позиція № 7 за генпланом), майданчику для занять спортом (позиція №6 за генпланом), зі знесенням існуючих на ділянці нежитлових будівель і споруд, які знаходяться у незадовільному технічному стані.

Вказаними містобудівними умовами та обмеженнями, а саме п. 9 передбачено: «Функціональне призначення земельної ділянки:

-відповідно до «Плану зонування території м. Одеси (зонінг), затвердженого рішенням Одеської міської ради від 19.10.2016 року № ІЗІб-УІІ- проектна громадська зона (Гп), зона змішаної житлової забудови та громадської забудови (9-16 поверхів) (Ж-4). Зона розміщення об`єктів 5-класу санітарної класифікації (КС-5);

-згідно з «Генеральнім планом м. Одеси», затвердженим рішенням Одеської міської ради від 25.03.2015 року № 6489-У - землі багатоквартирної житлової забудови та землі гаражів і автостоянок автотранспорту».

Отже, як вірно наголошує апелянт, вказаними містобудівними умовами та обмеженнями замовнику чітко прописано, же функціональне призначення має земельна ділянка, на якій планується будівництво, відповідно до зонінгу, та яких обмежень забудови необхідно дотримуватися у кожній зоні при проектуванні будівництва.

Проектна документація на будівництво 16 поверхового 4-секпійного житлового будинку з торгово-офісними приміщеннями та підземним паркінгом за адресою: м. Одеса, проспект Академіка Глушка. 17/А розроблена Товариством з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ», , під керівництвом головного архітектора проекту ОСОБА_2 , кваліфікаційний сертифікат А А № 000419 та затверджена замовником будівництва, наказом директора ПП «МОДА» Клишевським С.П. від 15.08.2018 року.

Відповідно до Плану зонування території м. Одеси (зонінг), затвердженого рішенцям Одеської міської ради від 19.10.2016 року №1316-УІІ, земельна ділянка за адресою: м. Одеса, проспект Академіка Глушка, 17-А на якій запроектовано об`єкт будівництва поділено на три зони: зона Г-п- для розміщення об`єктів громадського призначення; зона ж-4 (Ж-4п) - для розташування багатоквартирних житлових будинків поверховістю від 9-ти до 16-ти поверхів, супутних об`єктів повсякденного обслуговування населення; зона КС-5 (КС-5п) - для розташування складських підприємств.

Апеляційний суд також вважає за доцільне зауважити, що відповідно до генерального плану запроектованого будівництва 16-ти поверхового 4-х секційного житлового будинку відображено, що секції №1.1 та №1.2 житлового будинку запроектовано в зоні № Г-п, яка призначена для розміщення об`єктів громадського призначення, секція №1-3 житлового будинку розташовано переважно в зоні КС-5, яка призначена для розташування складських приміщень, секція №1.4 житлового будинку запроектовано в зоні Ж-4, яка призначена для розташування багатоквартирних житлових будинків від 9 до 16 поверхів.

З аналізу наведених вище обставин справи, встановлених апеляційним судом та вказаних приписів чинного законодавства, колегія суддів вбачає підстави погодитись з твердженням апелянта про те, що при проектуванні нового будівництва проектувальником не було і враховано вимоги містобудівних умов та обмежень від 18.05.2017 року № 01-06/82 та запроектовано будівництво секції житлового будинку № 1-3 в зоні КС-5, яка не призначена для такого використання, оскільки дана зона призначена для розташування складський приміщень.

Пунктом 4.1.1 ДБН «Склад та зміст плану зонування території» встановлено, що невідповідність наміру забудови встановленим видам дозволеного чи користування земельних ділянок і об`єктів, зазначеним у містобудівному регламенті, означає, що його застосування у відповідній територіальній зоні не допускається.

Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку. встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником (ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

За приписами абз. 1 п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом № 45 Мінрегіонбуду України від 16.05.2011 року, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної " документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм.

Отже, як вірно наголошує Управління у своїй апеляційній скарзі, після отримання Містобудівних умов та обмежень від 18.05.2017 року № 01-06/82, мала розроблятися проектна документація з урахуванням вимог, які прописані у містобудівних умовах та обмеженнях.

Відтак, колегія суддів вважає хибним висновок суду першої інстанції про відповідність проектної документації вимогам зазначеним у містобудівних умовах та обмеженнях, оскільки, як встановлено під час апеляційного розгляду справи, при проектуванні не було враховано Плану зонування території м. Одеси (зонінг), затвердженого рішенням Одеської міської ради від 19.10.2016 року №1316-УІІ, як того вимагають вказані містобудівні умови та обмеження.

Однак, судом першої інстанції не було надано належної правової оцінки викладеним вище обставинам та наявним у справі письмовим доказам.

Суд апеляційної інстанції вважає також за необхідне звернути увагу на вимоги ч 5 ст. 20 Земельного кодексу України, якими визначено, що види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

При цьому, неухильне дотримання містобудівної документації є основою забезпечення правопорядку у сфері містобудування.

Саме тому, як вірно наголошується апелянтом, за ст. 5 Закону №3038 вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

З метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон на основі генерального плану населеного пункту розробляється план зонування території. Він встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації (ст. 18 Закону №3038).

Вказане узгоджується з правовою позицією Верховного суду, викладеною у постанові від 04 вересня 2019 року справа №826/13852/17.

Враховуючи усе вищевикладене у сукупності, апеляційний суд погоджується з позицією відповідача у справі щодо порушення Позивачем вимог містобудівної документації при проектуванні будівництва за адресою: м. Одеса, просп. Адеміка Глушка, 17-А, оскільки в проекті будівництва не враховано дотримання вимог будівництва в зоні КС-5.

Колегія суддів оцінює критично посилання позивача у підтвердження свої правової позиції, на висновок судово-будівельної експертизи по матеріалам справи №420/5740/19 №21-2549 від 17.05.2021р., який було враховано судом першої інстанції під час ухвалення рішення, з огляду на наступне.

Слід насамперед зазначити, що відповідно до ч. 4 ст. 31 Закону «країни «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язковій експертизі підлягають проекти будівництва об`єктів, які: 1) за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками, - щодо додержання нормативів з питань санітарного та епідеміологічного благополуччя населення, екології, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності, довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, у тому числі щодо додержання нормативів з питань створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.

Отже, експертиза проекту будівництва проводиться в рамках питань, які визначені вище.

Водночас, згідно з ч. 8 ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Тобто, для встановлення класу наслідків законодавець, наділив орган державного архітектурно-будівельного контролю правом самостійно визначеним. Та у разі залучення будь-якого експерта, саме у експерта має бути відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Частиною 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний контроль здійснюється у тому числі, щодо дотримання експертними організаціями вимог законодавства у сфері будівельної діяльності.

З урахуванням наведено, колегія суддів погоджується з позицією апелянта про те, що висновок експерта, не може мати переважної сили, щодо висновків органу державного архітектурно-будівельного контролю.

До того ж, в силу вимог ст. 108 КАС України, висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Проаналізувавши усі наявні у матеріалах справи письмові доказами, пояснення сторін, встановивши спірні обставини справи, колегія суддів вбачає доведеність відповідачем правомірності прийняття спірної у справі постанови.

Згідно пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до частини першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції не в повній мірі дослідив докази та обставини справи, а тому, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315-317, 321, 322, 325, 326, 329 КАС України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року у справі № 420/6701/21 скасувати.

Ухвалити у справі нове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТ» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, про визнання протиправною та скасування постанови відмовити повністю.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Повний текст постанови складено та підписано 16 грудня 2021 року.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Єщенко О.В. Димерлій О.О.