Справа № 580/10479/21
Суддя: Марина БІЛОНОЖЕНКО
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 грудня 2021 року справа № 580/10479/21

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Черкаської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді,

ВСТАНОВИВ:

06.12.2021р. до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Черкаської обласної державної адміністрації (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати розпорядження Черкаської обласної державної адміністрації від 11.03.2021р. №25-рк "Про ОСОБА_1 ";

- поновити позивача на посаді начальника Управлінні цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації.

Перевіривши позовну заяву, суд вважає, що вона підлягає залишенню без руху у зв`язку з наявними в ній недоліками.

Відповідно до п.п.3, 5 ч.1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

Так, предметом даної позовної заяви є визнання протиправним та скасувати розпорядження Черкаської обласної державної адміністрації від 11.03.2021р. №25-рк "Про ОСОБА_1 ", яким переведено позивача на нижчу посаду.

До позовної заяви позивачем додано заяву про продовження строку звернення до суду, в якій вказав, що на початку 2021 року переніс гостру респіраторну хворобу СОVID-19, та після виходу на роботу, досить тривалий час протягом 2021 року потребував постковідної реабілітації та доліковувався самостійно та в реабілітаційному центрі після перенесеної хвороби. Окрім зазначеного, згодом також захворіла його малолітня донька, яка потребувала постійного догляду та піклування з боку позивача. Вказав, що відповідно до статті 233 КЗпП України, працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення та зауважив, що його і до теперішнього часу не було ознайомлено в установленому порядку із оскаржуваним розпорядженням під його особистий підпис та не вручено його завіреної копії як того вимагає чинне законодавство. Отже, встановлений законодавством місячний строк для звернення до суду не пройшов, оскільки його відлік так і не було розпочато. Також вказав, що Прикінцевими положеннями КзпП України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), строки визначені статтею 233 КЗпП України, продовжуються на строк дії такого карантину.

Надавши оцінку вказаним підставам в контексті їх поважності, що зумовили пропуск строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Суд зазначає, що строк звернення до суду в категорії справ про проходження публічної служби визначений частиною 5 статті 122 КАС України та обраховується протягом місяця з дати коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, строк звернення до суду щодо оскарження розпорядження Черкаської обласної державної адміністрації від 11.03.2021р. №25-рк "Про ОСОБА_1 ", яким переведено позивача на нижчу посаду, становить місячний строк, який обчислюється з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення спірним розпорядженням своїх прав, свобод чи інтересів.

Встановлюючи обставини за яких позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення спірним розпорядженням його прав, судом враховано, що спірне розпорядження прийнято на підставі заяви позивача від 03.03.2021р. (наявна в матеріалах справи) про переведення його на нижчу посаду - заступника начальника управління - начальника відділу забезпечення діяльності управління, звільнивши із займаної посади в порядку переведення.

Відповідно до ч.2 ст. 41 Закону України "Про державну службу", переведення здійснюється лише за згодою державного службовця.

Зазначаючи про наявність підстав для поновленого строку звернення до суду, позивач акцентує увагу на тому, що йому не вручено оскаржуване розпорядження, натомість суд зазначає, що строк звернення із даним позовом розпочинає перебіг, в силу приписів ст. 122 КАС України, з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення спірним розпорядженням своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що згідно листка непрацездатності позивача серії АЛГ №330722, позивач перебував на амбулаторному лікуванні з 15.03.2021р. по 24.03.2021р. У графі "стати до роботи" - з 25.03.2021р.

Суд зазначає, що обставина подання позивачем заяви про переведення на нижчу посаду від 03.03.2021р., на переконання суду, давала позивачу підстави дізнатися про хід її розгляду, та про рішення прийняті за наслідками її розгляду, ще у березні 2021 року, зокрема з 25.03.2021р. після виходу на роботу з лікарняного, однак із даним позовом позивач звернувся до суду - 05.12.2021р., тобто з пропуском строку звернення до суду більш як на 8 місяців.

Крім того, судом враховано, що відповідно до матеріалів наданих позивачем до позову, зокрема наказу управління цивільного захисту Черкаської обласної державної адміністрації від 30.04.2021р. №36/02.1.-03, позивачу, на підставі його заяви від 29.04.2021р. надано відпустку, як заступнику начальника управління - начальника відділу забезпечення діяльності управління.

Таким чином, щонайпізніше 30.04.2021р. позивач знав про посаду, яку обіймає, що об`єктивно давало можливість позивачу дізнатись про рішення, на підставі якого здійснено його переведення на іншу посаду.

При цьому, позивач отримуючи заробітну плату також мав знати за роботу на якій посаді він її отримував.

Суд зазначає, що позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом місяця від дати порушення його прав, свобод чи інтересів. У той же час, триваюча пасивна поведінка позивача не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Посилання позивача, що строк звернення, визначений ст.233 КЗпП розпочинає перебіг з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення та продовжується на період карантину, суд вважає необгрунтованими, оскільки вказана стаття встановлює строк звернення до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду за вирішенням трудових спорів. Натомість строки звернення до адміністративного суду врегульовано КАС України, стаття 122 якого, як зазначалось вище, пов`язує початок перебігу строку із днем коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням зазначеного, доводи позивача, що встановлений законодавством місячний строк для звернення до суду не пройшов, оскільки його відлік так і не було розпочато, суд вважає необгрнутованими.

Щодо обставин перебування позивача на лікуванні, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.п.1.1, 1.2 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затверджену Наказом Міністерства охорони здоров`я України від13.11.2001р. №455 (далі - Інструкції №455), тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності. Видача інших документів про тимчасову непрацездатність забороняється, крім випадків, обумовлених п. 1.13, 2.7, 2.16, 2.17, 2.18, 2.19, 2.20, 3.4, 3.16, 6.6.

Як встановлено вище, позивач перебував на амбулаторному лікуванні з 15.03.2021р. по 24.03.2021р., а також згідно листка непрацездатності серії АЛГ №407349, з 02.09.2021р. по 13.09.2021р.

Разом з тим, жодних обставин, які б унеможливили б та не залежали від волі позивача для звернення із даним позовом до суду у періоди з квітня 2021 по серпень включно, а також з середини вересня, позивачем не зазначено, доказів підтвердження таких обставин до суду не надано, у зв`язку із чим заявлені позивачем підстави поновлення строку звернення до суду, суд вважає неповажними.

Судом враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 року у справі №160/6430/20.

Поряд з іншим, суд зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Таким чином, заявлені позивачем підстави поновлення строку звернення до суду, суд вважає неповажними, в зв`язку із чим позов відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства слід залишити без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160-162, частиною 1, 2 статті 169, статтею 241-243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Черкаської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування розпорядження, поновлення на посаді - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- інші причини та докази поважності пропуску строку звернення до суду.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина БІЛОНОЖЕНКО