Справа № 540/2256/21
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/2256/21
Головуючий в 1 інстанції: Пекний А.С.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Шляхтицького О.І.,

суддів: Семенюка Г.В., Домусчі С.Д.,

секретар П`ятіна В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Департамента патрульної поліції на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року по справі № 540/2256/21 за позовом ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції, Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог.
У травні 2021 року ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати незаконним та скасувати наказ Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції від 15.04.2021 № 47 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 невиплачену частину премії за квітень 2021 року в розмірі 5 000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що його безпідставно та незаконно притягнули до дисциплінарної відповідальності за проступок, який він не вчиняв. Зазначив, що відносно нього службове розслідування не призначалось і не проводилось, а висновки про вчинення ним дисциплінарного проступку зроблені за результатами службового розслідування, призначеного відносно командира батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП капітана поліції ОСОБА_2 та з приводу можливого нанесення останнім тілесних ушкоджень позивачу. Вказує, що навіть у разі виявлення під час вказаного службового розслідування ознак вчинення ним дисциплінарного проступку, єдиним можливим рішенням могло бути призначення службового розслідування щодо позивача, а не притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності за результатом проведення службового розслідування щодо іншого поліцейського. Окрім того, позивач був позбавлений можливості скористатися всіма гарантованими спеціальним законодавством правами як особи, щодо якої проводиться службове розслідування, оскільки службове розслідування щодо нього не проводилося, статусу особи, щодо якої проводиться службове розслідування він не мав, про виявлення будь-яких обставин, що дають підстави вважати про вчинення ним дисциплінарного проступку не був повідомлений та не викликався для надання пояснень з приводу таких обставин, а відтак і не міг спростувати висновки дисциплінарної комісії. Тому оскільки обставини нібито вчинення ним дисциплінарного проступку не перевірялися і не встановлювались, отже були відсутні і будь-які підстави для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Також зазначив, що унаслідок протиправного притягнення до дисциплінарної відповідальності йому безпідставно було зменшено на 5 000,00 грн. розмір премії за квітень 2021 року, яку він просить стягнути з Департаменту патрульної поліції.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що проведеним у повній відповідності із Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 службовим розслідуванням установлено обставини та доведено вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, підпункту 11 пункту 3, 4 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 8, 10 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора роти №6 батальйону №4 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП, які полягали у використанні ненормативної лексики у службових відносинах із безпосереднім, прямим керівниками та колегами, у допущенні неконтрольованої агресивної поведінки по відношенню до колег, недотриманні субординації, зневажливе ставлення до честі та гідності інших працівників поліції, а також обмеженні прав працівників поліції на повагу та коректне ставлення до своєї особистості.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.
Херсонський окружний адміністративний суд рішенням від 25 серпня 2021 року позов задовольнив.

Визнав протиправним та скасував наказ Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції від 15 квітня 2021 року № 47 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Стягнув з Департаменту патрульної поліції (03048, м. Київ, вул. Ф. Ернста, 3, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) невиплачену частину премії за квітень 2021 року в розмірі 5 000 (п`ять тисячі) грн. 00 коп.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції подало апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:

- суд першої інстанції не дотримався установленого КАС України шестидесятиденного строку розгляду справи.

- суд першої інстанції не врахував, що відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити, зокрема, ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок, що і було встановлено в даному розслідуванні, а саме виявлення та підтвердження дисциплінарного проступку позивачем;

- не виконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності, одним з видів якої є сувора догана.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24.02.2020 у справі № 804/2711/17 .

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були належно сповіщені відповідно до статей 124-130 КАС України, в судове засідання не з`явились, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до частини 2 статті 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно зі статтею 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Обставини справи.
Суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_1 проходить службу на посаді поліцейського роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) в управлінні патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції, має спеціальне звання сержант поліції.

До УПП у м. Києві ДПП 15.02.2021 надійшов запит Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві від 04.02.2021 №11/2424/03-2021 про надання документів, в якому повідомлено, що здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000240 від 03.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України, у якому досудовим розслідуванням встановлено, що 14.01.2021 близько 20:00 год. в приміщенні службового кабінету № 319 УПП у м. Києві ДПП командир батальйону № 4 ОСОБА_2 завдав ОСОБА_1 удар рукою в область скроні, внаслідок чого завдав тілесних ушкоджень, від яких ОСОБА_1 було госпіталізовано до лікарні для проходження стаціонарного лікування. Цим запитом від УПП у м. Києві ДПП вимагалось надати копії посадових обов`язків, інструкцій, наказів про призначення, звільнення, переведення, службові характеристики на ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , а також копії відеозаписів з камер внутрішнього відеоспостереження.

Тимчасово виконуючим обов`язки інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м. Києві ДПП Стрижаком В. подано 26.02.2021начальнику УПП у м. Києві ДПП Зозулі Ю. доповідну записку про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві у вищезгаданому кримінальному провадженні № 0000240 від 03.02.2021.

У доповідній записці ставиться питання про призначення службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни командиром батальйону № 4 полку № 2 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 .

Наказом начальника УПП у м. Києві ДПП від 01.03.2021 № 62 утворено дисциплінарну комісію та призначено службове розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни командиром батальйону № 4 полку № 2 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 , що мало місце 14.01.2021 та виразилось у можливому нанесенні тілесних ушкоджень поліцейському роти №1 батальйону № 4 полку №2 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП сержанту поліції ОСОБА_1 .

На підставі доповідної записки голови дисциплінарної комісії від 26.03.2021 начальником УПП у м. Києві ДПП прийнято наказ від 26.03.2021 № 111, яким продовжено строк проведення службового розслідування на один місяць до 29.04.2021.

В ході службового розслідування 14.03.2021 відібрано пояснення у командира батальйону № 4 полку № 2 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП капітана поліції ОСОБА_2 , лейтенанта поліції ОСОБА_3 , капітана поліції ОСОБА_4 , капітана поліції ОСОБА_5 , капітана поліції ОСОБА_6 , капрала поліції ОСОБА_7 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 .

Узагальнено за змістом їх пояснень, у ході підготовки до виїзду на нічну зміну виникла необхідність оголосити та надати для ознайомлення позивачу наказ від 14.01.2021 № 8 про оголошення йому догани, для чого ОСОБА_1 запросили до кабінету № 319 та зачитали йому текст наказу. Позивач ставити підпис про ознайомлення з наказом відмовився, почав поводитись агресивно, лаятись і своєю поведінкою виражав неповагу до присутніх у кабінеті прямого, безпосереднього керівників, інших працівників поліції. Надалі він залишив кабінет № 319 та згодом викликав собі швидку медичну допомогу, лікарі якої установили попередній діагноз ЗЧМТ під питанням. Чи завдавав ударів позивачу капітан поліції ОСОБА_2 , указані вище особи безпосередньо не бачили.

Крім того, головою дисциплінарної комісії направлено позивачу листа від 11.03.2021 № 9156/41/11/0/02/2021 Про прибуття до УПП у місті Києві ДПП для надання пояснень за фактами, які стали підставою для призначення і проведення службового розслідування, яким запропоновано йому надати пояснення і прибути для їх подання на 09:00 год. 15.03.2021 до УПП у місті Києві ДПП.

У подальшому 15.03.2021 посадовими особами УПП у місті Києві ДПП складено акт про відмову позивача від надання письмових пояснень, за змістом якого констатовано, що позивачу за адресою мешкання, ймовірного перебування надіслано лист від 11.03.2021 № 9156/41/11/0/02/2021, але ОСОБА_1 не з`явився у зазначений час та місце для надання пояснень, поважних причин неприбуття не повідомив, тому такі дії розцінюються як відмова від надання пояснень.

12.04.2021 дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування, відповідно до якого факт порушення службової дисципліни з боку командира батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП капітана поліції ОСОБА_2 підтвердити або спростувати не представилось можливим, оскільки покази сторін мають суттєві розбіжності. Однак було встановлено факт порушення службової дисципліни з боку поліцейського роти № 1 батальйону № 4 полку № 2 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП сержанта поліції ОСОБА_1 , що виразилось у використанні ненормативної лексики у службових відносинах із безпосереднім, прямим керівниками та колегами, у допущенні неконтрольованої агресивної поведінки по відношенню до колег, недотриманні субординації, зневажливому ставленню до честі та гідності інших працівників поліції. А також у обмеженні прав працівників поліції на повагу та коректне ставлення до своєї особистості.

У висновку запропоновано оголосити сувору догану позивачу за порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, підпункту 11 пункту 3, 4 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 8, 10 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016р. №1179, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора роти №6 батальйону №4 полку №1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП.

Наказом начальника УПП у м. Києві ДПП від 15.04.2021р. №47 за вищевказані порушення позивачу оголошено сувору догану. При цьому у назві наказу звання позивача найменовано як старший лейтенант замість дійсного звання сержант.

На підставі рапорту керівника управління патрульної поліції у м. Києві, погодженому тимчасово виконуючим обов`язки начальника Департаменту патрульної поліції, позивачу зменшено премію за квітень 2021 року на 5 000,00 грн., установивши її в розмірі 2 844,04 грн., в той час як в лютому 2021 року премія була нарахована у розмірі 7 924,22 грн., а у березні 7 836,02 грн. Згаданий рапорт керівника управління патрульної поліції у м. Києві містить пропозицію зменшити позивачу премію за порушення службової дисципліни, за яке його притягнуто до дисциплінарної відповідальності оскарженим наказом.

Уважаючи притягнення його до дисциплінарної відповідальності та подальше зменшення премії протиправними, ОСОБА_1 звернувся до суду із цим позовом.

Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач унаслідок порушення процедур проведення службового розслідування та накладення дисциплінарного стягнення не встановив вини позивача та й самого факту вчинення дисциплінарного проступку. Тому суд визнав протиправним наказ, яким позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно зменшення позивачу премії у квітні 2021 року за порушення службової дисципліни також визнано протиправним.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Закону України від "Про Національну поліцію", Дисциплінарному статуту Національної поліції України , та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України і зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.
За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 02.07.2015№580-VIII "Про Національну поліцію" (далі Закон №580-VIII), Дисциплінарний статут Національної поліції України , який затверджено Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут) та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018р. №893 Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України і зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018р. за №1355/32807.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом № 580-VIII.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону Закон № 580-VIII (в редакції, на момент виникнення спірних правовідносин) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

У висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Як встановлено під час розгляду справи та підтверджено матеріалами справ, що фактичною підставою для призначення службового розслідування стали лист Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві від 04.02.2021р. №11/2424/03-2021 стосовно здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000240 від 03.02.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 Кримінального кодексу України (за фактом нанесення ОСОБА_2 тілесних ушкоджень ОСОБА_1 ) та необхідності призначення службового розслідування та доповідної записки т.в.о. інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у м. Києві Департаменту патрульної поліції Стрижака В. від 25.02.2021 № 4266н/41/11/2-2021 щодо необхідності проведення службового розслідування з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни командиром батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берегу) УПП у м. Києві Департаменту патрульної поліції капітаном поліції Кононенком Євгенієм Олександровичем - у зв`язку з надходженням від слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві інформації про внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000240 від 03.02.2021.

Отже, службове розслідування стосовно позивача не призначалось, натомість за наслідками проведеного відносно іншого поліцейського службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 12.04.2021 про винність позивача у вчиненні дисциплінарного проступку (діяння, яке не було мотивом призначення службового розслідування), а керівником накладено на позивача дисциплінарне стягнення.

Враховуючи викладене апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що дисциплінарна комісія не має повноважень складати висновок службового розслідування про вину поліцейського у вчиненні дисциплінарного проступку, а керівник притягати до дисциплінарної відповідальності поліцейського, стосовно якого службове розслідування не призначалось і не проводилось.

Слід врахувати, що згідно із пунктом 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань, службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.

Щодо проведення службового розслідування колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що дисциплінарною комісією та відповідачем було порушено приписи статей 14, 15, 18, 19 Дисциплінарного статуту та пунктів 2, 5 розділу IV, пунктів 1, 4, 5, 7, 13, 14, 16, 17 розділу V, пунктів 4, 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань, оскільки ними фактично проведено службове розслідування по відношенню до особи (позивача), стосовно якої таке розслідування не призначалось, унаслідок чого ними не забезпечено законодавчо гарантованого права позивача на захист, не отримано від нього пояснень і не запропоновано йому подати такі пояснення.

Фактично розгляд дисциплінарної справи відбувся без надання та їх відповідної оцінки доводів і доказів з боку позивача як особи, щодо якої мало би проводитись службове розслідування, що є істотним порушенням вищезазначених законодавчих норм, оскільки процесуальний статус і обсяг прав та обов`язків особи, щодо якої проводиться службове розслідування та осіб, у яких відбираються пояснення, є різним.

Таке порушення нівелює результати службового розслідування, оскільки вони є наслідком протиправної діяльності дисциплінарної комісії.

Отже недотримання відповідачем наведених правил належного розгляду дисциплінарної справи та порушення встановленого правового механізму забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до відповідальності нівелювали об`єктивний і справедливий розгляд дисциплінарної справи, а отже виключає наявність у суду повноважень щодо встановлення суті встановлених під час службового розслідування обставин, наявності вини особи у його вчиненні.

Враховуючи визнання протиправним та скасування наказу, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про задоволення позовної вимоги про стягнення з Департаменту патрульної поліції невиплаченої частини премії за квітень 2021 року в розмірі 5 000,00 грн.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач не надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Доводи апеляційної скарги.
Щодо посилання апелянта на той факт, що суд першої інстанції не врахував, що відповідно до пункту 4 розділу V Порядку № 893, службове розслідування має встановити, зокрема, ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок, що і було встановлено в даному розслідуванні, а саме виявлення та підтвердження дисциплінарного проступку позивачем колегія суддів зазначає про таке.

По факту недотримання позивачем порушення приписів вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 11 пункту 3, 4 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 8, 10 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора роти № 6 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП службове розслідування саме відносно ОСОБА_1 не призначалось, а відтак позивач фактично був позбавлений права надати відповідні пояснення.

Вказане підтверджується положеннями Порядку № 893, які передбачають права особи , стовно якої проводиться службове розслідування, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються саме обставин, які досліджуються.

Із листа "Про прибуття до УПП у м.Києві ДПП для надання пояснення за фактами, які стали підставою для призначення та проведення службового розслідування" № 9156/41/11/2/02-2021 від 11.03.2021 (а.с. 61) вбачається, що позивач запрошений до УПП у м.Києві ДПП для надання пояснень за фактом можливого нанесення йому тілесних ушкоджень командиром батальону №4 полку №1 УПП у м.Києві ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 .

Натомість цей лист не містить інформації, що позивачу пропонується надати пояснення з приводу обставин порушення ним вимог пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 11 пункту 3, 4 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців 8, 10 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, підпункту 1 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора роти № 6 батальйону № 4 полку № 1.

До того ж відповідно пункту 12 статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Проте матеріали справи таких відомостей не містять.

Фактично позивач дізнався про ці факти, коли ознайомився із результатами Висновку службового розслідування.

Ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 19 квітня 1993 року у справі «Краска проти Швейцарії»).

Позбавлення відповідачем права ОСОБА_1 надати пояснення є грубим порушення процедури проведення службового розслідування та фактично позбавило позивача права участі у процесі прийняття рішення.

Як зазначив Верховний суд у постанові від 10.08.2020, справа № 826/11855/18, критерій щодо ухвалення адміністративного акта з урахуванням права особи на участь у процесі його прийняття випливає з принципу гласності прийняття рішень.

Відповідний дисциплінарний орган зобов`язаний застосовувати цей критерій у процесі прийняття рішення, особливо якщо воно матиме несприятливі наслідки для особи. Особа, щодо якої приймається рішення, має право бути вислуханою, наводити доводи та докази на їх підтвердження.

Незастосування суб`єктом владних повноважень цього критерію є підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Отже, застосування дисциплінарного стягнення на підставі обставин, котрі були виявлені під час службового розслідування відносно іншої особи, без відповідного повідомлення зацікавленої особи, є порушенням порядку, передбаченого чинними законодавством (від позивача не відбиралися письмові пояснення), свідчить про те, що виявлені факти не можуть слугувати підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Щодо доводів апелянта про необхідність врахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 24.02.2020 у справі № 804/2711/17, колегія суддів зазначає, що такі не можуть бути враховані, оскільки вказана постанова винесена за інших фактичних обставин справи, у якій службове розслідування призначено саме відносно позивача по справі.

Посилання апелянта на порушення судом строку розгляду справи не може бути підставою для скасування правильного по суті рішення.

Інші доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині постанови, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.

Отже, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департамента патрульної поліції залишити без задоволення, а рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 25 серпня 2021 року по справі № 540/2256/21 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Дата складення та підписання повного тексту судового рішення 16 грудня 2021 року.

Головуючий суддя Шляхтицький О.І.
Судді Домусчі С.Д. Семенюк Г.В.