Справа № 337/7247/21
Суддя: Сидорова М. В.
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження №2-а/337/87/2021
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 грудня 2021 року Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Сидорова М.В., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Хортицького відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання дій неправомірними, скасування постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, скасування обтяження, арешту у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна

В С Т А Н О В И В:

13.12.2021р. ОСОБА_1 звернувся до Хортицького районного суду м.Запоріжжя з вказаним адміністративним позовом в якому просить: поновити строк на звернення до суду за захистом порушеного права з адміністративною позовною заявою; визнати дії відповідача неправомірними щодо накладання арешту на майно позивача, а саме житлову квартиру АДРЕСА_1 ; скасувати постанову про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, серія та номер 4/1122-А від 09.04.2010 року, що була видана державним виконавцем Хортицького ВДВС Запорізького МЮУ Бєлік М.В., якою застосовано обтяження щодо невизначеного майна, всього нерухомого майна, власником якого є ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді арешту, що було зареєстровано 22.04.2010р. за №9755353 реєстратором: Запорізькою філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України; зобов`язати відповідача зняти арешт з квартири АДРЕСА_1 ; скасувати обтяження на квартиру АДРЕСА_1 , що зареєстровано 22.04.2010р. за №9755353 реєстратором: Запорізькою філією державного підприємства «Інформаційний центр» Міністерства юстиції України.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Так, зі змісту адміністративної позовної заяви вбачається, що позивачу, під час спроби продати власну квартиру, стало відомо про те, що на його нерухоме майно, у тому числі квартиру за адресою: АДРЕСА_2 , накладено арешт постановою державного виконавця Хортицького ВДВС Запорізького МУЮ Бєлік М.В. №4/1122-А від 09.04.2010р.

Для з`ясування обставин накладення арешту та для зняття арешту позивач звернувся до Хортицького відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро).

Листом Хортицького відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) від 08.12.2021р. за №69345 позивача повідомлено про те, що на даний час вказане обтяження неможливо ідентифікувати, а також неможливо ідентифікувати за яким виконавчим провадженням накладено такий арешт, оскільки виконавчі провадження за вказаний період знищені.

Отримавши таку відповідь позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом зазначивши про те, що правові підстави для накладання та існування арешту відсутні, а сам арешт порушує його права на вільне володіння, користування, розпорядження власним майном, що закріплено у ст.41 Конституції України, ст. 321 ЦК України.

Позивач, посилаючись на ст.16, 391 ЦК України та вказуючи, що арешт перешкоджає та унеможливлює йому в повному обсязі реалізувати своє право щодо розпорядження належним йому майном, звернувся до суду з вказаним позовом.

Суддя, дослідивши матеріали позовної заяви вважає, що у відкритті провадження у адміністративній справі слід відмовити, виходячи з наступного.

За визначенням пунктів 1, 2 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Частиною 1 ст.5 КАС України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

За правилами ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Положеннями ч.1 ст.287 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий.

Проте, сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Водночас, визначальними ознаками приватноправових відносин є, зокрема, наявність майнового чи немайнового особистого інтересу суб`єкта. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням приватного права певного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.

Як вказала Велика Палата Верховного Суду у постанові від 22.01.2020р. у справі №340/25/19, для визначення юрисдикції спору необхідно визначити підстави позову, зміст прав, на захист яких направлено звернення до суду. Якщо підставою позову є неправомірні, на думку позивача, дії органу державної виконавчої служби при накладенні арешту на певне майно, то такий спір має розглядатися в порядку адміністративного судочинства. Якщо підставою позову є наявність спору про право та/або позивач подає його з метою захисту права власності або іншого речового права, то ці спори мають розглядатися в порядку цивільного/господарського судочинства як такі, що випливають із цивільних правовідносин.

Так, підставою цього позову позивач визначив наявність арешту, накладеного на нерухоме майно, що перешкоджає йому, зокрема, у розпорядженні таким майном.

За таких умов позов спрямовано на захист цивільних прав позивача, пов`язаних з вільним користуванням та розпорядженням належним йому нерухомим майном, що є різновидом негаторного позову.

Згідно з ч.1 ст.19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Частиною 2 ст. 30 ЦПК України передбачено, що позови про зняття арешту з майна пред`являються за місцезнаходженням цього майна або основної його частини.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Враховуючи суть спірних правовідносин, суд прийшов до висновку, що даний спір не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства, такий спір підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, у зв`язку з чим слід відмовити у відкритті провадження у адміністративній справі.

Керуючись ст. 19, 170, 241, 248, 256, 287 КАС України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Хортицького відділу державної виконавчої служби у місті Запоріжжі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про визнання дій неправомірними, скасування постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, скасування обтяження, арешту у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі Іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі разом з позовною заявою та доданими до неї документами направити позивачу.

Роз`яснити ОСОБА_1 , що він має право на звернення до відповідного місцевого загального суду в порядку цивільного судочинства з урахуванням територіальної юрисдикції (підсудності).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом п`ятнадцяти днів з дня її постановлення.

Суддя М.В. Сидорова