Справа № 361/8498/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2021 року м. Київ № 361/8498/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом акціонерного товариства «ОТП Банк»

до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана

Павловича

про зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Броварського міськрайонного суду Київської області звернулось акціонерне товариство «ОТП Банк» із скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича, у якій скаржник просить суд зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича провести усі необхідні заходи щодо примусової реалізації предмета іпотеки - квартири (адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 ), без отримання попередньої згоди органів опіки та піклування.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2021 у задоволенні зазначеної скарги акціонерного товариства «ОТП Банк» - відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 29.07.2021 у справі №361/8498/20 вказану ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області скасовано, провадження у справі закрито.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 28.09.2021 справу №361/8498/20 передано за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.10.2021 залишено без руху скаргу акціонерного товариства «ОТП Банк» на дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича та встановлено позивачу десятиденний строк з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

На усунення недоліків до суду надійшла позовна заява акціонерного товариства «ОТП Банк» до приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича, у якій позивач просить суд зобов`язати приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича провести усі необхідні заходи щодо примусової реалізації предмета іпотеки - квартири (адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 ), а саме: передати на реалізацію до ДП «СЕТАМ» арештоване та описане іпотечне майно без отримання попередньої згоди органів опіки та піклування.

Позов мотивовано протиправністю рішення відповідача щодо непередачі ним іпотечного майна на реалізацію до ДП «СЕТАМ», з мотивів наявності рішення органу опіки та піклування про відмову в реалізації квартири в зв`язку з реєстрацією в ній неповнолітньої дитини, оскільки імперативною нормою закону, а саме частиною сьомою статті 51 Закону України «Про виконавче провадження» визначено, що примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку». Водночас, приписами Інструкції з примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2021 №512/5, не врегульовано питання реалізації іпотечного майна, оскільки зазначене питання врегульовано виключно положеннями Закону України «Про іпотеку». Відтак, відповідна норма Інструкції не узгоджується з положеннями Закону України «Про виконавче провадження» і фактично порушує права стягувача. Таким чином, посилання приватного виконавця на позбавлення його права передавати на реалізацію нерухоме іпотечне майно, з огляду на реєстрацію в іпотечному майні малолітньої дитини, є таким, що не ґрунтується на вимогах законодавства.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.12.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву.

Відповідач правом подання відзиву на позовну заяву не скористався, інших заяв по суті спору відповідачем до суду не подано. Ухвалу суду від 02.12.2021 про відкриття провадження у справі, направлену на офіційну електронну адресу приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича, отримано відповідачем 03.12.2021, що підтверджується витягом з електронної пошти Київського окружного адміністративного суду.

Крім того, ухвалу суду від 02.12.2021 про відкриття провадження, направлено відповідачу рекомендованим поштовим відправленням №580, яке станом на 14.12.2021 перебуває у точці видачі/доставки, що підтверджується відомостями сервісу відстеження поштових відправлень на офіційному сайті національного оператора поштового зв`язку «Укрпошта» (https://track.ukrposhta.ua).

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, судом встановлено таке.

Між закритим акціонерним товариством «ОТП Банк» (Іпотекодержатель) та ОСОБА_1 (Іпотекодавець) укладено 17.07.2008 договір іпотеки № РМL-009/372/2008, предметом іпотеки за яким є квартира АДРЕСА_2 , яка належить Іпотекодавцю на праві власності.

Приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М. вчинено 25.12.2009 виконавчий напис за реєстровим номером 12886 про звернення стягнення на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 , яка є майновим поручителем ОСОБА_2 за її кредитними зобов`язаннями за кредитним договором № МL-009/372/2008 від 17.07.2008, укладеним між нею та ЗАТ «ОТП Банк», строк пред`явлення виконавчого напису до виконання до відділу (підрозділу) державної виконавчої служби - протягом одного року з дня його вчинення.

Відповідно до вказаного виконавчого напису, за рахунок коштів, отриманих від реалізації нерухомого майна, пропоновано задовольнити вимоги ПАТ «ОТП Банк» у розмірі 104719,70 доларів США, що за курсом НБУ станом на 25.12.2009 становить 834197,13 гривень, та 16053,94 гривень, а всього в гривневому еквіваленті 850251,07 гривень.

Постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П. від 11.02.2020 відкрито виконавче провадження №61245423 про примусове виконання виконавчого напису №12886, виданого 25.12.2009, про звернення стягнення на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , яка є майновим поручителем ОСОБА_2 за її кредитними зобов`язаннями за кредитним договором № МL-009/372/2008 від 17.07.2008, укладеним між нею та ЗАТ «ОТП Банк». За рахунок коштів, отриманих від реалізації нерухомого майна, задовольнити вимоги АТ «ОТП Банк» у розмірі: - залишок заборгованості за кредитом - 93125,52 доларів США; сума відсотків за користування кредитом за період з 17.06.2009 по 21.12.2009 - 10994,18 доларів США; - сума пені за прострочення виконання зобов`язань за період 17.12.2008 по 27.05.2009 - 14103,94 гривень; - штрафні санкції - 250,00 гривень; - витрати, пов`язані із вчиненням виконавчого напису - 1700,00 гривень, що всього становить 104719,70 доларів США, що за курсом НБУ станом на 25.12.2009 становить 834197,13 гривень, та 16053,94 гривень, а всього в гривневому еквіваленті 850251,07 гривень.

Приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. винесено 04.03.2020 постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника, згідно якої описано та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Листом Калитянської селищної ради №270 від 18.02.2020 на запит приватного виконавця за №2459 від 11.02.2020 направлено довідки сектору реєстрації місця проживання відділу «Центр надання адміністративних послуг» виконавчого комітету Калитянської селищної ради про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , згідно яких ОСОБА_1 , зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 з 02.08.2008 по теперішній час, а ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 з 02.08.2008 по теперішній час.

Листом виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 17.09.2020 за №1291, надісланим приватному виконавцю Голяченку І.П. на запит від 28.04.2020 №5919, повідомлено, що за результатами проведеного 08.09.2020 засідання опікунської ради прийнято рішення про відмову в реалізації квартири АДРЕСА_2 , оскільки за даною адресою зареєстрована малолітня дитина - ОСОБА_3 , 2008 року народження. До вказаного листа додано розпорядження в.о. селищного голови Калитянської селищної ради від 09.09.2020 №313 «Про відмову в зверненні стягнення на нерухоме майно», яким відмовлено приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку Івану Павловичу в примусовій реалізації квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .

Приватним виконавцем виконавчого округу Київської області Голяченком І.П. на адресу представника акціонерного товариства «ОТП Банк» Череди Т.М. направлено лист від 16.11.2020 у якому зазначено відсутність у приватного виконавця права на самостійне вирішення питання про можливість передачі іпотечного майна на реалізацію.

Вважаючи протиправним рішення відповідача про непередачу ним іпотечного майна на реалізацію до ДП «СЕТАМ», позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Основним законом, що регламентує порядок примусового виконання рішень, є Закон України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-VIII (з наступними змінами і доповненнями, далі по тексту - Закон №1404-VIII).

Пунктом 3 частини першої статті 3 Закону №1404-VIII встановлено, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі виконавчих написів нотаріусів.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону №1404-VIII, примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України «Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів».

Згідно пункту 1 частини першої статті 10 Закону №1404-VIII, заходами примусового виконання рішень є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об`єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами.

Статтею 13 Закону №1404-VIII визначено, зокрема, що арешт на майно (кошти) накладається не пізніше наступного робочого дня після його виявлення, крім випадку, передбаченого частиною сьомою статті 26 цього Закону (частина друга).

Опис та арешт майна здійснюються не пізніш як на п`ятий робочий день з дня отримання інформації про його місцезнаходження. У разі виявлення майна виконавцем під час проведення перевірки майнового стану боржника за місцем проживання (перебування) фізичної особи та місцезнаходженням юридичної особи здійснюються опис та арешт цього майна (частина четверта).

За приписами частини другої статті 14 Закону №1404-VIII, для проведення виконавчих дій виконавець за потреби залучає понятих, працівників поліції, представників органів опіки і піклування, інших органів та установ у порядку, встановленому цим Законом.

Згідно статті 18 Закону №1404-VIII, виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом (пункт 1 частини другої).

Виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку (пункт 6 частини третьої).

Відповідно до статті 26 Закону №1404-VIII, виконавець розпочинає примусове виконання рішення на підставі виконавчого документа, зазначеного у статті 3 цього Закону, за заявою стягувача про примусове виконання рішення (пункт 1 частини першої).

Виконавець не пізніше наступного робочого дня з дня надходження до нього виконавчого документа виносить постанову про відкриття виконавчого провадження, в якій зазначає про обов`язок боржника подати декларацію про доходи та майно боржника, попереджає боржника про відповідальність за неподання такої декларації або внесення до неї завідомо неправдивих відомостей (частина п`ята).

У разі якщо в заяві стягувача зазначено конкретне майно боржника, виконавець негайно після відкриття виконавчого провадження перевіряє в електронних державних базах даних та реєстрах наявність права власності або іншого майнового права боржника на таке майно та накладає на нього арешт. На інше майно боржника виконавець накладає арешт в порядку, визначеному статтею 56 цього Закону (абзац другий частини сьомої).

У разі якщо при відкритті виконавчого провадження виконавцем накладено арешт на майно боржника, боржник за погодженням із стягувачем має право передати йому таке майно або реалізувати його та передати кошти від його реалізації стягувачу в рахунок повного або часткового погашення боргу за виконавчим документом. У разі продажу майна боржника покупець повинен внести кошти за придбане майно на рахунок органу державної виконавчої служби або приватного виконавця. Після передачі майна стягувачу або внесення покупцем коштів на рахунок органу державної виконавчої служби або приватного виконавця арешт з проданого майна боржника знімається за постановою виконавця (частина восьма).

За приписами статті 48 Закону №1404-VIII, звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову (частина перша).

У разі відсутності у боржника коштів та інших цінностей, достатніх для задоволення вимог стягувача, стягнення невідкладно звертається також на належне боржнику інше майно, крім майна, на яке згідно із законом не може бути накладено стягнення. Звернення стягнення на майно боржника не зупиняє звернення стягнення на кошти боржника. Боржник має право запропонувати види майна чи предмети, які необхідно реалізувати в першу чергу. Черговість стягнення на кошти та інше майно боржника остаточно визначається виконавцем (частина п`ята).

Відповідно до статті 56 Закону №1404-VIII, арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення (частина перша). Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника. Арешт на рухоме майно, що не підлягає державній реєстрації, накладається виконавцем лише після проведення його опису. Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна. Виконавець за потреби може обмежити право користування майном, здійснити опечатування або вилучення його у боржника та передати на зберігання іншим особам, про що він виносить постанову або зазначає обмеження в постанові про арешт. Вид, обсяг і строк обмеження встановлюються виконавцем у кожному конкретному випадку з урахуванням властивостей майна, його значення для власника чи володільця, необхідності використання та інших обставин (частина друга). Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі (частина третя). Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення (частина четверта). Про проведення опису майна (коштів) боржника виконавець виносить постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника. У разі прийняття виконавцем рішення про обмеження права користування майном, здійснення опечатування або вилучення його у боржника та передачі на зберігання іншим особам проведення опису є обов`язковим. У постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обов`язково зазначаються: 1) якщо опису підлягає земельна ділянка - її розмір, цільове призначення, наявність комунікацій тощо; 2) якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира - загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди; 3) якщо опису підлягає транспортний засіб - марка, модель, рік випуску, об`єм двигуна, вид пального, пробіг, комплектація, потреба у ремонті, колір тощо. Копія постанови про опис та арешт майна (коштів) надається сторонам виконавчого провадження (частина п`ята). Перешкоджання вчиненню виконавцем дій, пов`язаних із зверненням стягнення на майно (кошти) боржника, порушення заборони виконавця розпоряджатися або користуватися майном (коштами), на яке накладено арешт, а також інші незаконні дії щодо арештованого майна (коштів) тягнуть відповідальність, установлену законом (частина шоста). Вилучення арештованого майна з передачею його для реалізації здійснюється у строк, встановлений виконавцем, але не раніше ніж через п`ять робочих днів після накладення арешту. Продукти та інші речі, що швидко псуються, вилучаються і передаються для продажу негайно після накладення арешту (частина сьома).

Судом встановлено, що в провадженні приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П. знаходиться виконавче провадження №61245423 про примусове виконання виконавчого напису №12886, виданого 25.12.2009 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М., про звернення стягнення на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , яка є майновим поручителем ОСОБА_2 за її кредитними зобов`язаннями за кредитним договором № МL-009/372/2008 від 17.07.2008, укладеним із ЗАТ «ОТП Банк», в межах якого приватним виконавцем на підставі постанови про опис та арешт майна (коштів) боржника від 04.03.2020, описано та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 .

Відповідно до частини першої статті 50 Закону №1404-VIII, звернення стягнення на об`єкти нерухомого майна здійснюється у разі відсутності в боржника достатніх коштів чи рухомого майна. При цьому в першу чергу звертається стягнення на окрему від будинку земельну ділянку, інше приміщення, що належать боржнику. В останню чергу звертається стягнення на житловий будинок чи квартиру, в якому фактично проживає боржник.

Особливості звернення стягнення на заставлене майно визначено статтею 51 Закону №1404-VIII, згідно якої для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернено у разі, якщо: 1) право застави виникло після ухвалення судом рішення про стягнення з боржника коштів; 2) вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю; 3) наявна письмова згода заставодержателя. (частина перша).

У разі якщо коштів, що надійшли від реалізації заставленого майна, недостатньо для задоволення вимог стягувача - заставодержателя за виконавчим документом, на підставі якого звернено стягнення на заставлене майно, виконавче провадження підлягає закінченню на підставі пункту 15 частини першої статті 39 цього Закону (частина друга).

Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, виконавець повідомляє заставодержателю не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або коли йому стало відомо, що арештоване майно боржника перебуває в заставі (частина третя).

Реалізація заставленого майна здійснюється в порядку, встановленому цим Законом (частина четверта).

За рахунок коштів, що надійшли від реалізації заставленого майна, здійснюються відрахування, передбачені пунктами 1 і 2 частини першої статті 45 цього Закону, після чого кошти перераховуються заставодержателю та стягується виконавчий збір. Якщо заставодержатель не є стягувачем у виконавчому провадженні, йому виплачуються кошти після належного підтвердження права на заставлене майно. У разі задоволення в повному обсязі вимог заставодержателя залишок коштів використовується для задоволення вимог інших стягувачів у порядку, встановленому цим Законом (частина п`ята).

Спори, що виникають під час виконавчого провадження щодо звернення стягнення на заставлене майно, вирішуються судом (частина шоста).

Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється виконавцем з урахуванням положень Закону України «Про іпотеку» (частина сьома).

Згідно статті 41 Закону України «Про іпотеку» (в редакції, чинній на момент виникнення між сторонами спірних відносин), реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах, у тому числі у формі електронних торгів, у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.

Системний аналіз наведених положень Закону №1404-VIII та Закону України «Про іпотеку» дає підстави для висновку про те, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за виконавчим написом нотаріуса, проводиться шляхом продажу на прилюдних торгах у межах законодавчо визначеної процедури виконавчого провадження з дотриманням вимог Закону України «Про іпотеку».

При цьому суд зауважує, що Законом України «Про іпотеку» не встановлено для виконавців особливостей примусового звернення стягнення на предмет іпотеки до моменту оформлення результатів прилюдних торгів та розподілу коштів від реалізації предмета іпотеки, що дає підстави стверджувати про необхідність дотримання виконавцем процедури звернення стягнення на предмет іпотеки, передбаченої Законом №1404-VIII.

Окремі питання організації виконання судових рішень і рішень інших органів (посадових осіб), що відповідно до Закону підлягають примусовому виконанню, визнечено в Інструкції з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України 29.09.2016 №2832/5), зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.04.2012 за №489/20802 (у редакції, чинній на момент виникнення між сторонами спірних правовідносин), пунктом 29 Розділу VIII якої визначено, що у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, необхідний попередній дозвіл органів опіки та піклування, що надається відповідно до закону. Якщо такий дозвіл не надано, виконавець продовжує виконання рішення, за рахунок іншого майна боржника, а в разі відсутності такого майна повертає виконавчий документ стягувану з підстави, передбаченої пунктом 9 частини першої статті 37 Закону.

Також, відповідно до абзацу сьомого пункту 3 Розділу II Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.06.2016 №2831/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30.09.2016 за №1301/29431 (у редакції, чинній на момент виникнення між сторонами спірних правовідносин), у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, до заявки на реалізацію такого майна має бути долучено копію дозволу органів опіки та піклування або відповідне рішення суду.

Таким чином, за висновком суду, у разі передачі на реалізацію нерухомого майна, право власності на яке або право користування яким мають діти, виконавець зобов`язаний отримати попередню згоду органу опіки та піклування або відповідне рішення суду, на реалізацію арештованого майна.

Як встановлено судом та підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, неповнолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 з 02.08.2008 по теперішній час, тобто, у квартирі, яка має бути передана на реалізацію в межах виконавчого провадження №61245423 про примусове виконання виконавчого напису №12886, виданого 25.12.2009 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М.

При цьому розпорядженням в.о. селищного голови Калитянської селищної ради від 09.09.2020 №313 «Про відмову в зверненні стягнення на нерухоме майно» відмовлено приватному виконавцю виконавчого округу Київської області Голяченку І.П. в примусовій реалізації квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , про що повідомлено відповідачу листом виконавчого комітету Калитянської селищної ради від 17.09.2020 за №1291.

Відтак, за відсутності згоди органів опіки та піклування на реалізацію квартири АДРЕСА_2 , відсутні правові підстави для передачі зазначеного майна, яке є предметом іпотеки, для продажу його на торгах.

Відтак, суд не вбачає у діях приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка І.П. протиправної поведінки, відповідно, приватний виконавець діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Відтак, з огляду на встановлені судом обставини справи та правове регулювання спірних відносин, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для зобов`язання приватного виконавця виконавчого округу Київської області Голяченка Івана Павловича провести усі необхідні заходи щодо примусової реалізації предмета іпотеки - квартири (адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 ), без отримання попередньої згоди органів опіки та піклування, відповідно, у задоволенні позову слід відмовити.

Оскільки відповідачем не надано доказів понесення ним судових витрат, тому судові витрати присудженню не підлягають.

Керуючись статтями 241-246, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Позивач - акціонерне товариство «ОТП Банк» (ідентифікаційний код 21685166, місцезнаходження: вул. Жилянська, 43, м. Київ, 01601).

Відповідач - приватний виконавець виконавчого округу Київської області Голяченко Іван Павлович (07401, м. Бровари, вул. Д. Янченка, 2, оф. 5, тел. НОМЕР_1 ).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 13 грудня 2021 року.