Справа № 640/32176/21
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
14 грудня 2021 року м. Київ № 640/32176/21
Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправною бездіяльності та дій, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом:

визнати бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 у вигляді не здійснення перерахунку та нарахування грошового забезпечення протиправною;

визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_1 , які полягають у незастосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 при обчисленні, починаючи з 01.03.2018 по 31.12.2018 включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 07.12.2017 №2246-VІІІ "Про Державний бюджет України на 2018 рік" на 01.01.2018;

зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 , починаючи з 01.03.2018 по 31.12.2018 включно вчинити дії щодо перерахунку, виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 07.12.2017 №2246-VIIІ "Про Державний бюджет України на 2018 рік" на 01.01.2018 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_1 , які полягають у не застосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 при обчисленні, починаючи з 01.01.2019 по 31.12.2019 включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 23.11.2018 №2629-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" на 01.01.2019;

зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 починаючи з 01.01.2019 по 31.12.2019 включно, вчинити дії щодо перерахунку, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 23.11.2018 №2629-VIIІ "Про Державний бюджет України на 2019 рік" на 01.01.2019 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_1 , які полягають у не застосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 при обчисленні починаючи з 01.01.2020 по 28.02.2020 включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 01.01.2020;

зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 починаючи з 01.01.2020 по 28.02.2020 включно, вчинити дії щодо перерахунку, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 01.01.2020, та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.

зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 сплатити недоплачені, ОСОБА_1 , протягом 2018 та 2020 років суми грошового забезпечення з урахуванням проведеного перерахунку відповідно до пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законами на 1 січня календарного року, а саме Законом України від 07.12.2017 №2246-VІІІ "Про Державний бюджет України на 2018 рік" на 01.01.2018, Законом України від 23.11.2018 №2629-VIIІ "Про Державний бюджет України на 2019 рік" на 01.01.2019 та Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" на 01.01.2020.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивачем наведених вимог не дотримано, позаяк відповідачем визначено військову частину НОМЕР_1 , водночас вимоги також заявлено до командира військової частини, який відповідачем не визначений.

За змістом пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень є, в тому числі. посадова чи службова особа органу державної влади.

Отже, позивачу необхідно привести у відповідність позовну заяву до вимог пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в частині визначення відповідачів та чіткого формулювання змісту позовних вимог щодо кожного з них.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно зі статтею 122 КАС України: позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша); для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга.

За змістом наведених норм, за загальним правилом, строк звернення до адміністративного суду з позовом становить шість місяців та обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому іншими законами України чи КАС України може встановлюватись інший строк.

Спірні відносини стосуються проходження позивачем військової служби, що відповідно до пункту 14 частини першої статті 4 КАС України відноситься до проходження публічної служби.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду в справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Водночас відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України в разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Отже, лише вимоги про стягнення належної заробітної плати не обмежується строком звернення до суду.

Позивачем заявлено вимоги про визнання протиправною бездіяльності військової частини щодо не здійснення перерахунку та невиплати грошового забезпечення, визнання протиправними дій командира військової частини НОМЕР_1 щодо незастосування відповідних нормативно-правових актів під час визначення грошового забезпечення позивача за 2018-2020 роки, зобов`язання вчинити дії з перерахунку грошового забезпечення за вказаний період та виплати перераховане грошове забезпечення.

На думку суду, позивач міг та повинен був дізнатись про протиправність бездіяльність військової частини та дій командира військової частини після отримання місячного грошового забезпечення, тобто у відповідному місяці, коли йому виплачувались кошти протягом 2018-2020 років.

До суду з позовною заявою позивач звернувся засобами поштового зв`язку 05.11.2021, тобто з пропущенням місячного строку.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України в разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Позивачем дотримання строків звернення до суду не обґрунтовано, заяву про поновлення строку звернення до суду не подано, що підставою для залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору. В позовній заяві зазначено, що позивач відповідно до пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" звільнений від сплати судового збору, на підтвердження чого надав копію посвідчення учасника бойових дій.

Згідно з пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (зі змінами) від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життєзабезпечення та членів їх сімей, встановлені Законом України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" від 22.10.1993 №3551-XII, у статті 22 якого передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акту, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені в статті 12 цього Закону.

Позивачем заявлено вимоги про визнання протиправною бездіяльності військової частини щодо не здійснення перерахунку та невиплати грошового забезпечення, визнання протиправними дій командира військової частини НОМЕР_1 щодо незастосування відповідних нормативно-правових актів під час визначення грошового забезпечення позивача за 2018-2020 роки, зобов`язання вчинити дії з перерахунку грошового забезпечення за вказаний період та виплати перераховане грошове забезпечення, що не пов`язані з порушенням прав позивача на соціальний захист як учасника бойових дій.

Водночас за змістом пункту 13 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір", підставою для звільнення від сплати судового збору є не лише наявність у позивача статусу учасника бойових дій, а й пов`язаність справи з правами позивача саме як учасника бойових дій.

Таке тлумачення наведеним нормам надано Верховним Судом у постанові від 19.10.2020 справа №240/934/20, предметом якої було визнання протиправної бездіяльності військової частини щодо невиплати всіх сум належних у день звільнення та з урахуванням правової позиції, викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2020 справа № 545/1149/17 (також, наприклад, постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2019 справа №ЗП/9901/4/19, від 09.10.2019 справа №9901/311/19, від 21.04. 2021 справа №240/8644/20).

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 №1082-ІХ з 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2270,00 грн.

Як уже вказувалось судом, позивачем заявлено вимоги про визнання протиправною бездіяльності військової частини щодо не здійснення перерахунку та невиплати грошового забезпечення, визнання протиправними дій командира військової частини НОМЕР_1 щодо незастосування відповідних нормативно-правових актів під час визначення грошового забезпечення позивача за 2018-2020 роки, зобов`язання вчинити дії з перерахунку грошового забезпечення за вказаний період та виплати перераховане грошове забезпечення.

Відповідно до пункту 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати <…>.

Тобто, лише вимоги про стягнення заробітної плати звільняються від сплати судового збору. На думку суду, належним способом захисту особи в спорі про стягнення заробітної плати може бути також вимога про зобов`язання виплатити грошове забезпечення за відповідний період.

З урахуванням наведеного правового регулювання, обраного позивачем способу захисту щодо визнання протиправної бездіяльності, дій, зобов`язання вчинити дії, заявлення позивачем чотирьох вимог немайнового характеру, які не підлягають звільнення від сплати згідно з пунктом 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір", позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 4540,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

позовну заяву, яка повинна відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України щодо визначення відповідачів та чіткого формулювання змісту позовних вимог щодо кожного з них;

заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду разом з доказами на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду або наведення в позовній заяві обґрунтування дотримання строку звернення до суду;

документ про сплату судового збору в розмірі 4540,00 грн., на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код 37993783), банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО 899998), рахунок отримувача UA4026007, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (назва позивача, в адміністративній справі №640/32176/21), Окружний адміністративний суд міста Києва.

Вказані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:
Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець