Справа № 260/3578/21
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

16 грудня 2021 року м. Ужгород№ 260/3578/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гебеш С.А., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач Головне управління Державної України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , в якій просить зобов`язати відповідача застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи готелю «Палонок» та заборони експлуатації будівлі, шляхом опечатування вхідних дверей, окрім виконання робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки до повного усунення таких порушень.

Заявлені позовні вимоги обґрунтовує тим, що за результатами проведеної перевірки готелю «Паланок» з питань дотримання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки виявлено численні порушення, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Вважає, що зазначена обставина є підставою для зупинення роботи готелю до повного усунення виявлених порушень.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 серпня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.

Вказана ухвала надсилалася на адресу відповідача, однак відповідач відзив на позов не подав.

Частиною 5 ст. 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на викладене вище та відсутність клопотань сторін про розгляду справи у судовому засіданні, справа розглядається в порядку спрощеного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, на підставі наявних у справі матеріалів.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що посадовими особами Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області на виконання наказу від 08.07.2021 року №Нс-150/52 у період з 21 по 22 липня 2021 року здійснено позапланову перевірку будівлі готелю «Паланок» з метою дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту.

За результатами позапланової перевірки складено акт № 360 від 22 липня 2021 року (а.с. 12-20), відповідно до якого виявлено наступні порушення вимог законодавства:

п. 1. Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (Пункт 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 2. Відсутній блискавкозахист будівлі відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38-2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (Пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 3. Допускається опорядження (облицювання) стін та стель на шляхах евакуації горючими матеріалами (Пункт 2.17 глави 2 розділу III ППБУ Наказ МВС України №1417 віл 30.12.2014 року);

п. 4. Система протипожежного захисту (далі - СПЗ) несправна (ПУНКТ 1.1 розділу V ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 5. Не здійснюється підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту відповідно до вимог (Пункт 1.4 глави 1 розділу V ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 6. Не проведено технічне обслуговування усіх наявних вогнегасників згідно до вимог (Пункт 3.17 глави 3 розділу V ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 7. Переносні вогнегасники не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення. (Пункт 3.10 розділу V ППБУ Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 8. Територію не забезпечено пожежним щитом (Пункт 3.11 розділу V ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 9. Експлуатація вогнегасників здійснюється з порушенням вимог нормативного документу (не ведеться експлуатаційна документація - журнал обліку вогнегасників) (Пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 10. Електрощити, групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (Пункт 1.16 глави 1 розділу IV ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п.11. Лінії живлення до кожного побутового кондиціонера не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту (Абзац 2 пункту 2.26 глави 2 розділу IV ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 12. Для кожного приміщення об`єкта не розроблені інструкції про забезпечення пожежної безпеки (Пункт 4 розділу II ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 13. На об`єкті не розроблено плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі згідно вимог (Пункт 5 розділу II ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 14. З працівниками не проводяться інструктажі з питань пожежної безпеки (Пункт 15 розділу II ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 15. Допуск до роботи працівників здійснюється без проходження ними навчань, інструктажів і перевірки знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки. (Пункт 4 глави 6 розділу V ПТБ);

п. 16. Посадові особи не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки (Пункт 16 розділу II ППБУ Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 17. Приміщення не забезпечені в повному обсязі відповідними знаками безпеки. (Пункт 8 розділу II ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року);

п. 18. На об`єкті відсутня інформація про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії (Пункт 3 частини 1 статті 20 КЦЗУ);

п. 19. Роботу готелю розпочато без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (Абзац перший частини 2 статті 57 КЦЗУ);

п. 20. На об`єкті не здійснюються заходи щодо підтримання у відповідному технічному стані вогнезахисного покриву (просочення) елементів горищних покриттів (крокви, лати), (пункт 2.7 розділу III ППБУ, Наказ МВС України №1417 від 30.12.2014 року).

Вважаючи, що виявлені під час проведеного позапланового заходу порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки є такими, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Приймаючи рішення по суті спірних правовідносин, суд виходить з наступного.

Ст. 3 Конституції України визнано людину, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпеку найвищою соціальною цінністю в Україні.

Нормами п. 1 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України) до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, віднесено здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу.

Окрім того, п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України передбачено повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, на звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1052 від 16.12.2015 р., Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Державна служба України з надзвичайних ситуацій здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, відповідно до положення, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 р. №3 (з наступними змінами та доповненнями), є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно пп. 35 п. 4 зазначеного положення Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території, в тому числі, складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 р (далі Закон №877).

Державний нагляд (контроль) в розумінні норм Закону №877 це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Відповідно до ст. 1 Закону №877, заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Судом встановлено, що уповноваженим на те органом Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області в порядку, встановленому нормами Закону №877, було проведено позапланову перевірку готелю «Паланок» з питань дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Жодних зауважень щодо порядку проведення такого позапланового заходу відповідач не заявляв.

Ч. 6 ст. 7 Закону №877 передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону №877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно ч. 5 ст. 4 Закону №877 виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Вищенаведене кореспондується також з положеннями ст. 68 КЦЗ України, відповідно до яких посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

За правилами ч. 1 ст. 70 КЦЗ України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Згідно з ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином, провівши правовий аналіз законодавчих норм, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що робота суб`єкта господарювання може бути зупинення за рішенням суду за результатами проведення заходів державного нагляду виключно в разі, якщо встановлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Одночасно, враховуючи положень ст. 77 КАС України та те, що заходи реагування застосовуються судом за позовом органу державного нагляду, останній повинен обґрунтувати наявність підстав для цього, тобто вказати та довести, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також необхідність застосування конкретного заходу реагування залежно від характеру порушень та ступеню їх небезпеки.

Наполягаючи на задоволенні позовних вимог, позивач заявляє, що виявлені під час проведення позапланового заходу державного нагляду порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки не були усунуті об`єктом нагляду, є значними та створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Вирішуючи питання наявності підстав вважати, що виявлені порушення можуть становити реальну загрозу життю та здоров`ю людей, суд враховує наступне.

Відповідно до ст. 2 КЦЗ України, запобігання виникненню надзвичайних ситуацій - комплекс правових, соціально-економічних, політичних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних та інших заходів, спрямованих на регулювання техногенної та природної безпеки, проведення оцінки рівнів ризику, завчасне реагування на загрозу виникнення надзвичайної ситуації на основі даних моніторингу, експертизи, досліджень та прогнозів щодо можливого перебігу подій з метою недопущення їх переростання у надзвичайну ситуацію або пом`якшення її можливих наслідків.

Згідно п. 33 ст. 2 КЦЗ України «пожежна безпека» - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Нормами ч. 1, 3 ст. 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд регламентуються нормами Правил пожежної безпеки в Україні.

Відповідно до п. 2 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, такі є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Отже, дотримання правил пожежної безпеки на підприємствах, установах, організаціях є важливим елементом в системі заходів запобігання виникненню надзвичайних ситуацій, покликаним уникнути загрозу життю або здоров`ю людей та завданню значних матеріальних збитків, забезпечення виконання яких є обов`язком власників та керівників суб`єктів господарювання.

Згідно п. 4 Правил пожежної безпеки в України пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Суд зазначає, що в контексті вищенаведених норм настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф), а також з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища та ускладнюють їх ліквідацію.

Під час розгляду даної адміністративної справи жодних доказів усунення виявлених під час перевірки порушень вимог пожежного законодавства відповідач не надав.

Суд вважає, що з моменту проведення позапланового заходу державного нагляду у відповідача було достатньо часу для повного усунення виявлених порушень, проте вказана можливість використана не була.

Суд зауважує, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною та достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи закладу.

Суд також враховує характер діяльності відповідача та пов`язаний з цим високий ступінь ризику настання надзвичайних ситуацій, що в свою чергу можуть спричинити негативні наслідки для великої кількості людей.

З огляду на вищенаведене суд вважає, що порушення, які були виявлені під час заходу державного нагляду є такими, що створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, а відтак є достатньою та самостійною підставою для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді зупинення роботи навчального закладу.

Разом з тим, суд зазначає, що застосування заходів реагування у даній адміністративній справі є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відтак, відповідач не позбавлений можливості у встановленому порядку звернутися із заявою про скасування заходів реагування після усунення всіх виявлених порушень у сферах техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на вищенаведені обставини справи та законодавчі норми, що регулюють спірні правовідносини, суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Враховуючи вимоги ч. 2 ст. 139 КАС України, судові витрати з відповідача не стягуються.

Керуючись ст. 241, 243, 255, 257, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування - задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи готелю «Паланок» та заборони експлуатації будівлі (Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , код НОМЕР_1 ), розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом опечатування вхідних дверей, окрім виконання робіт пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки до повного усунення таких.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяС.А. Гебеш