Справа № 640/36338/21
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-12-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 грудня 2021 року м. Київ № 640/36338/21

Суддя Окружного адміністративного суду м. Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Апарату Верховної Ради України
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Апарату Верховної Ради України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 5; ЄДР 20064120), в якому просить суд:

1) бездіяльність Апарату Верховної Ради України щодо відмови нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за всі невикористані дні щорічної відпустки за період роботи з 03 червня 2016 року по 29 серпня 2019 року визнати протиправною;

2) стягнути з Апарату Верховної Ради України на користь ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки в сумі 31 267 грн. 56 коп. (тридцять одну тисячу двісті шістдесят сім гривень 56 коп.);

3) зобов`язати Апарат Верховної Ради України виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки виплати компенсації за невикористані дні щорічної відпустки при звільненні з 29.08.2019 по день фактичного розрахунку.

4) стягнути з відповідача судові витрати.

До суду з вказаним позов позивач звернулася 09.12.2021.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3 та 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

В порушення вимог п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем у позовній заяві не зазначено власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також, відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

Як вже було зазначено позивач просить суд, зокрема, визнати бездіяльність Апарату Верховної Ради України щодо відмови нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошову компенсацію за всі невикористані дні щорічної відпустки за період роботи з 03 червня 2016 року по 29 серпня 2019 року протиправною;

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що зміст позовної заяви не містить обґрунтування зазначених вище вимог позивача відносно визнання протравною бездіяльності відповідача що полягає у відмові, чим порушено вимоги ч. 1, п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України.

При цьому, суд звертає увагу позивача на те, що під «бездіяльністю» слід розуміти пасивну дію, фізичної або юридичної особи, у тому числі суб`єкта владних повноважень, щодо невчинення тих або інших дій та/або ігнорування вимог осіб, які звернулася до таких фізичної або юридичної особи.

Тоді як під «відмовою» слід розуміти вчинену суб`єктом владних повноважень дію, яка є незадовільною відносно особи, яка зверталась до такого суб`єкта владних повноважень.

Відтак, позивачу у позовній заяві необхідно або обґрунтувати у чому саме полягає протиправна бездіяльність відповідача щодо відмови або уточнити зміст позовних вимог, який має бути сформований максимально чітко та зрозуміло.

Крім того, позивач просить суд зобов`язати Апарат Верховної Ради України виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки виплати компенсації за невикористані дні щорічної відпустки при звільненні з 29.08.2019 по день фактичного розрахунку.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на те, що виходячи з положень ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем в цій частині вимоги, є визнання протиправним рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, оскільки заявлений позивачем спосіб захисту може бути реалізований лише за умови попереднього визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними.

У зв`язку з чим позивачу слід визначитись з питанням щодо заявленої позовної вимоги - щодо зобов`язання Апарат Верховної Ради України виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки виплати компенсації за невикористані дні щорічної відпустки при звільненні з 29.08.2019 по день фактичного розрахунку, оскільки передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем відносно вказаної вимоги зобов`язального характеру, є визнання протиправним рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень.

Щодо дотримання строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Цей строк у даному випадку пропущений і строк пропуску складає кілька років.

Наявні матеріали не містять заяви про поновлення строку звернення до суду та визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

Між тим, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, позивачу слід надати докази поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом в цій частині.

Крім того, положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (ч. 1 ст. 73 КАС України).

Згідно з ч. 1 ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

В той же час, суд звертає увагу позивача на те, що текст документу повинен містити інформацію, заради фіксування якої було створено документ (п. 5.20 Національних стандартів України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2020). Відповідно до п. 4.1. цього стандарту, документ повинен містити (п. 20) - текст документа, який є головним елементом документу. Іншими словами, документ, що надається, повинен мати текст, який можливо дослідити та який несе певний зміст.

Більш того, навіть до правил ЄСПЛ встановлено певні вимоги до документів, зокрема, відповідно до Пояснювальної нотатки для осіб, які бажають звернутися до Європейського суду з прав людини, вимоги до поданих копій: текст повинен бути зрозумілим і читабельним; копії повинні бути повними (всього документу).

Так, суд зазначає, що позивачем суду надано копії додатків до позовної заяви у такому вигляді, з яких у повному обсязі неможливо встановити зміст таких документів, заради фіксування інформації яких останні було створено, з огляду на що позивачу слід надати копії доданих до позовної заяви доказів у належному вигляді, з яких можливо встановити у повному обсязі зміст таких документів, заради фіксування інформації яких останні було створено (відповідно до кількості учасників).

Крім того, положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163:2020, що затверджений наказом Державного підприємства «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації сертифікацій» від 01.07.2020 № 144.

Так, пункт 5.26 даного стандарту визначає, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) уточненої позовної заяви (відповідно до кількості учасників справи) із приведенням її у відповідність до вимог ч. 1, п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, із викладом обставин та обґрунтуванням вимоги щодо визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо відмови або уточнити зміст позовних вимог, який має бути сформований максимально чітко та зрозуміло (бути логічним), з урахуванням положень ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України передумовою застосування такого способу захисту прав, як заявлено позивачем в частині вимоги зобов`язального характеру щодо вимоги про зобов`язання Апарат Верховної Ради України виплатити позивачу середній заробіток за весь час затримки виплати компенсації за невикористані дні щорічної відпустки при звільненні з 29.08.2019 по день фактичного розрахунку, є визнання протиправним рішення, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, оскільки заявлений позивачем спосіб захисту може бути реалізований лише за умови попереднього визнання рішень, дій чи бездіяльності відповідача протиправними; із зазначенням власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

2) заяву про поновлення строку звернення до суду з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду;

3) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача (питання засвідчення копій) у належному вигляді.

Керуючись вимогами статей 160 - 162, ст. 171, 241 - 243, 248, п. 15. та п. 16 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України суд, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

5. Звернути увагу, що відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, яке затверджено Рішенням Вищої ради правосуддя 17 серпня 2021 року N 1845/0/15-21, крім іншого:

особи, зазначені у п. 10 Положення в обов`язковому порядку реєструють свої офіційні електронні адреси (Електронний кабінет) в ЄСІТС (п. 8, п/п. 5.8);

офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів (п. 5.8);

особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (п. 17);

особам, які не мають зареєстрованих Електронних кабінетів, документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду (п. 37);

до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом (п. 59);

відповідно до п. 61 р. IV «Перехідні положення» Положення до забезпечення початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС справи розглядаються (формуються та зберігаються) в паперовій формі, а документи, що надійшли до суду в електронній формі роздруковуються за наявності такої можливості в суді. У зв`язку з відсутністю можливість роздруківки таких документів, що є загальновідомим внаслідок неналежного фінансування, документи подаються до суду у паперовій формі.

При цьому, днем вручення судового рішення є, крім іншого, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи (п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

При цьому, днем вручення судового рішення є, крім іншого, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи (п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України).

Суддя О.А. Кармазін