Справа № 260/5267/21
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2021-12-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 грудня 2021 рокум. Ужгород№ 260/5267/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С.І.

при секретарі судового засідання Ватлін Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області від 03.12.2020 року № 5531-СГ про відмову в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,1000 га для індивідуального садівництва, яка розташована пол. Драгобрат Ясінянської селищної ради, Рахівського району Закарпатської області та зобов`язати відповідача надати відповідний дозвіл.

Обгрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 27.04.2020 року звернувся до відповідача із клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,1000 га для індивідуального садівництва, яка розташована пол. Драгобрат Ясінянської селищної ради, Рахівського району Закарпатської області. Наказом відповідача від 03.12.2020 року № 5531-СГ позивачу відмовлено у наданні відповідного дозволу. В свою чергу, позивач стверджує, що йому не було відомо про наслідки розгляду його клопотання, а тому, адвокат позивача звернувся із відповідним запитом та 07.04.2021 року відповідач надав запитувані інформацію, відтак, саме із цього дня, на його думку, розпочинається строк звернення до суду із позовом про визнання протиправним та скасування спірного наказу.

Ухвалою судді від 13.10.2021 року відкрито провадження у адміністративній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження.

03.11.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, а також, відповідачем заявлено клопотання про застосування строків позовної давності, згідно якого просить вказану позовну заяву залишити без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем шестимісячного строку звернення із даним позовом до суду.

Обгрунтовуючи необхідність залишення позовної заяви без розгляду відповідач вказує на те, що позивачу було направлено оскаржений наказ 04.12.2020 року, що підтверджується реєстром відправки поштової кореспонденції за 04.12.2020 року. Тобто, строк для звернення до суду із даним позовом закінчився 04.06.2021 року. Що стосується адвокатських запитів щодо отримання інформації з приводу розгляду клопотання позивача, зазначає, що відповідні запити було подано 27.01.2021 року (за результатами розгляду якого адвокату надано відмову у наданні інформації у відповідності до ст. 24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність") та 01.04.2021 року (за результатами якого 07.04.2021 року відповідачем надано копію оскарженого наказу).

В контексті наведеного суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому суд зауважує, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановленого строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Вирішуючи питання про дотримання строку звернення до суду у кожному конкретному випадку, необхідно виходити не лише з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, але й з об`єктивної можливості особи знати про такі факти.

Слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли їй стало відомо про прийняття певного рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, внаслідок чого відбулося порушення прав, свобод чи інтересів особи. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо вона знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дії, і у неї не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач 27.04.2020 року звернувся до відповідача із клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність.

Наказом відповідача від 03.12.2020 року № 5531-СГ позивачу відмовлено у наданні відповідного дозволу.

З наданої відповідачем копії реєстру відправки поштової кореспонденції за 04.12.2020 року вбачається, що спірний наказ від 03.12.2020 року № 5531-СГ направлений позивачу 04.12.2020 року, а тому доводи позивача про те, що йому до квітня 2021 року було не відомо про прийняте відповідачем за його клопотанням рішення є необгрунтованими.

Між тим, з даним позовом до суду позивач звернувся лише 06.10.2021 року (згідно відбитку штампу органу поштового зв`язку).

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про те, що позивачем пропущено встановлений ч. 2 ст. 122 КАС України шестимісячний строк звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Тобто, законодавець допускає ймовірність виявлення судом факту недотримання строку звернення до суду і після відкриття провадження у справі, внаслідок чого позов може бути залишений без розгляду. При цьому наведені законодавчі приписи передбачають право особи подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наведенням поважних причин такого пропуску.

Крім цього, ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Отже, одним із обов`язків позивача при поданні позовної заяви, яку подано з пропуском строку звернення до адміністративного суду, є надання заяви про поновлення цього строку та доказів поважності причин його пропуску. Наслідком же невиконання такої вимоги, встановленої судом після відкриття провадження у справі, є прийняття судом ухвали про залишення позову без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення останньому ухвали.

Враховуючи, що після відкриття провадження у цій справі судом встановлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, з метою надання можливості подати заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин пропуску, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків заяви протягом п`яти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

2. Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті