Справа № 815/3024/18
Суддя: Тацій Л.В.
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 грудня 2021 року

Київ

справа №815/3024/18

адміністративне провадження №Зн/9901/49/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Тацій Л.В., перевіривши заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі за його позовом до Головного управління Держпраці в Одеській області (далі - ГУ Держпраці) про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

21 червня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову від 17 травня 2018 року № ОД/182/026/НД/АВ/СП-ФС.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2018 року, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року, позов задоволено.

Верховний Суд постановою від 28 жовтня 2021 року ухвалені у цій справі судові рішення скасував та постановив нове рішення, яким у задоволенні позову відмовив.

03 травня 2021 року позивач подав до Верховного Суду заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року.

На обґрунтування наявності підстав для перегляду рішення за нововиявленими обставинами ОСОБА_1 зазначає таке.

Постановою Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року відмовлено у задоволенні позову з мотивів правильної, на думку суду, кваліфікації правопорушення відповідно до абзацу сьомого частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП) та накладення штрафу у сумі 372 300 грн.

Законом України від 12 грудня 2019 року № 378-ІХ «Про внесення змін до Кодексу законів про працю України» (далі - Закон № 378-ІХ), який набрав чинності 01 лютого 2020 року, Верховна Рада України внесла зміни до частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП), внаслідок чого абзац сьомий частини другої статті 265 КЗпП став абзацом восьмим частини другої статті 265 КЗпП. Цими змінами парламент змінив міру відповідальності за правопорушення при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в частині другій цієї статті, зокрема абзац восьмий частини другої статті 265 КЗпП встановив, що у разі вчинення дій, передбачених абзацом сьомим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у шістнадцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Отже, як зазначає заявник, на момент ухвалення постанови Верховним Судом (28 жовтня 2021 року) санкція за недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - становила у шістнадцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Законом № 378-ІХ змінено лише санкцію з більш суворої на м`якшу.

Проте Верховним Судом дану обставину не враховано, тому, скасувавши рішення судів попередніх інстанцій, Верховний Суд фактично встановив для позивача обов`язок сплатити штраф у більшому розмірі ніж було передбачено чинною частиною другою статті 265 КЗпП під час винесення постанови від 28 жовтня 2021 року.

Згідно зі статтею 58 Конституції України, яка є законом прямої дії, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, тому Закон № 378-ІХ, яким внесено зміни до частини другої статті 265 КЗпП, є нововиявленою обставиною відповідно до якої закон пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 і має зворотну дію в часі.

Посилається ОСОБА_1 і на те, що суди першої та апеляційної інстанцій не з`ясовували, не перевіряли та не встановлювали наявності законних підстав для проведення перевірки, що було підставою для недопуску до перевірки.

Наводить обставини, які, на думку заявника, свідчать про те, що для призначення перевірки не було законних підстав, що стало причиною недопуску, а сам наказ про призначення перевірки видано на підставі незаконних сфальсифікованих документів. Усі ці істотні обставини заявлені в позові і детально описані у відповіді на відзив у цій справі, однак суди обох інстанцій відмовилися з`ясовувати і досліджувати їх, що є підставою для повернення справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

На обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 посилається на пункт 1 частини другої статті 361 КАС, а саме на наявність істотних для справи обставин, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, та на частину третю статті 361 КАС, згідно з якою перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами в разі прийняття нових законів, інших нормативно-правових актів, якими скасовані закони та інші нормативно-правові акти, що діяли на час розгляду справи, не допускаються, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність фізичної особи.

Істотними для справи обставинами, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи в суді касаційної інстанції ОСОБА_1 вважає прийняття Закону № 378-ІХ, який набрав чинності 01 лютого 2020 року та пом`якшив стягнення за правопорушення, за яке його притягнуто до відповідальності.

Надаючи оцінку поданій ОСОБА_1 заяві про перегляд постанови Верховного Суду за нововиявленими обставинами на предмет її відповідності вимогам процесуального законодавства, Суд звертає увагу на таке.

Вимоги щодо форми та змісту заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами визначено статтею 364 КАС.

Так, за змістом пункту 5 частини першої статті 364 КАС у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами зазначаються нововиявлені обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, дата їх відкриття або встановлення.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 361 КАС підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 363 КАС заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами може бути подано з підстави, визначеної пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, - учасниками справи протягом тридцяти днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про існування таких обставин.

Крім того, Суд звертає увагу на те, що нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх урахування судового рішення. До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є: існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи й ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява; на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду; істотність цих обставин для розгляду справи (тобто врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, що було прийняте).

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справи. За усталеним підходом, не вважаються нововиявленими нові обставини, виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, які встановлюються на підставі доказів, що не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Водночас необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами.

Разом з тим частиною четвертою статті 361 КАС визначено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами: 1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи; 2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Водночас, як зазначалося вище, ОСОБА_1 вважає нововиявленою обставиною прийняття Закону № 378-ІХ, який набрав чинності 01 лютого 2020 року та пом`якшив стягнення за правопорушення, за яке його притягнуто до відповідальності.

Разом із цим, Суд вважає за необхідне зазначити, що цей Закон набрав чинності 02 лютого 2020 року та був оприлюднений, зокрема в офіційному виданні «Голос України» від 01 лютого 2020 року № 20, отже об`єктивно не міг не бути відомим як заявникові, так і Суду під час розгляду справи.

До того ж що стосується посилання заявника на частину третю статті 361 КАС, слід зазначити, що Верховний Суд у постанові від 26 листопада 2020 року у справі № 805/1819/18-а зазначив, що на фізичну особу-підприємця не може поширюватися стаття 58 Конституції України щодо пом`якшення покарання, пославшись на Рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 №1-7/99 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи, стосується лише людини і громадянина (фізичної особи) і не поширюється на юридичних осіб.

При цьому, винятком у частині третій статті 361 КАС визначено випадок коли пом`якшено або скасовано відповідальність саме фізичної особи, якою не є фізична особа-підприємець (суб`єкт господарювання), який використовує найману працю та порушив законодавство про працю.

Фактично ОСОБА_1 незгодний із тим, що Верховний Суд розглядаючи справу не застосував вимоги КЗпП у редакції Закону № 378-ІХ, які діяли на момент ухвалення постанови.

До того ж ОСОБА_1 не зазначено дату відкриття або встановлення нововиявлених обставин (адже заявник зазначає, що нововиявлена обставина це Закон № 378-ІХ, який набрав чинності 02 лютого 2020 року, та водночас зазначає, що про постанову Верховного Суду йому стало відомо 04 листопада 2021 року).

Відтак, вимога пункту 5 частини першої статті 364 КАС не дотримана ОСОБА_1 при поданні цієї заяви.

Крім того, згідно з пунктом 2 частини третьої статті 364 КАС до заяви, зокрема додається документ про сплату судового збору.

Частиною другою статті 132 КАС визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на момент звернення до суду з позовом) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно з підпунктом 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України ставка судового збору за подання до адміністративного суду заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивач звертався до суду у 2018 році з позовною вимогою майнового характеру про скасування постанови ГУ Держпраці від 17.05.2018 № ОД/182/026/НД/АВ/СП-ФС про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу у сумі 372 300 грн.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час подання позову) передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2018 року в сумі 1762 грн.

Відтак, розмір судового збору за подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у цій справі становить 5584, 50 грн (372300 х 1% = 3723 х 150% = 5584, 50).

Натомість, заявник до заяви документ про сплату судового збору не надав.

Відтак, ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у сумі 5584,50 грн.

Судовий збір підлягає сплаті за реквізитами:

отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA0026007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, найменування податку, збору, платежу - судовий збір (Верховний Суд, 055), призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД Касаційний адміністративний суд, номер справи, у якій сплачується судовий збір.

На підставі частин першої та другої статті 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання визначених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. У цій ухвалі зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ураховуючи викладене, заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з установленням строку для усунення її недоліків.

На усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення заявнику необхідно:

- подати доповнення до заяви або уточнення та зазначити, які саме істотні для справи обставини в розумінні норм Кодексу адміністративного судочинства України не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі на час розгляду справи, дату їх відкриття або встановлення, а також надати докази, що підтверджують наявність цих обставин та/або зазначити інші, передбачені частиною другою статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами та зазначити дату відкриття або встановлення нововиявлених обставин;

- додати документ про сплату судового збору у розмірі 5584, 50 грн.

Керуючись статтями 169, 248, 361, 364, 365, 366 КАС України, Суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 28 жовтня 2021 року у справі № 815/3024/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови залишити без руху.

Установити строк десять днів від дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя: Л.В. Тацій