Справа № 560/17694/21
Суддя: Ковальчук О.К.
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 грудня 2021 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Ковальчук О.К., розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Клімат Інсайд" до Головного управління ДПС у Хмельницькій області , Державної податкової служби України про визнання протиправним, скасування рішення та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Клімат Інсайд" звернувся до суду з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій, Державної податкової служби України, в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування Головного управління ДПС у Хмельницькій області №2453626/38969243 від 09.03.2021 та №2453627/38969243 від 09.03.2021, та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування №2 від 18.02.2021 до податкової накладної №3 від 31.01.2021, та №1 від 18.02.2021 до податкової накладної №2 від 31.01.2021, датою їх подання на реєстрацію.

Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За змістом частини 4 статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

За змістом частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.

Дослідження змісту аналізованих приписів статей ПК України та статті 122 КАС України вказує на те, що спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та зобов`язання її зареєструвати, нормами ПК України не визначені.

Отже, із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частиною четвертою статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання досудового порядку вирішення спору, оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Аналогічний правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.10.2019 року у справі №60/20468/18.

Отже, відрахування спеціальних строків звернення до суду передбачених частиною 4 статті 122 КАС України, починається з дати вручення рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги і залежить від дотримання контролюючим органом строків вручення платнику податків такого рішення.

У поданому до суду позові позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування Головного управління ДПС у Хмельницькій області №2453626/38969243 від 09.03.2021 та №2453627/38969243 від 09.03.2021, та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунки коригування №2 від 18.02.2021 до податкової накладної №3 від 31.01.2021, та №1 від 18.02.2021 до податкової накладної №2 від 31.01.2021, датою їх подання на реєстрацію.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 17 квітня 2018 року у справі № 9901/473/18, від 11 березня 2019 року у справі № 9901/95/19 та від 08 квітня 2019 року у справі № 9901/138/19.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Стаббігс та інші проти Великобританії" визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

З позовом про оскарження рішень про відмову в реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування Головного управління ДПС у Хмельницькій області №2453626/38969243 від 09.03.2021 та №2453627/38969243 від 09.03.2021, позивач звернувся до суду 23.11.2021, з порушенням строку звернення до адміністративного суду встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд встановив, що рішення про відмову в реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Комісії з питань зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування Головного управління ДПС у Хмельницькій області №2453626/38969243 від 09.03.2021 та №2453627/38969243 від 09.03.2021 позивач 06.04.2019 року оскаржив в адміністративному порядку.

В позовній заяві позивач вказує, що рішенням комісії Державної податкової служби України №16896/38969243/2 від 13.04.2021 та №16895/38969243/2 від 13.04.2021, яка приймає рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №245626/38969243 від 09.03.2021 та №2453627/38969243 від 09.03.2021 скарга позивача залишена без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових наклади без змін.

Таким чином, всупереч вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позивач не надав докази та не навів обґрунтування щодо причин пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Документи, що додаються до позовної заяви, визначені статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 закону України "Про судовий збір" за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" передбачено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 встановлений у розмірі 2102,00 грн.

Згідно з частиною третьою статті 6 закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Предметом цього позову є чотири вимоги немайнового характеру (визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії).

Однак, всупереч вимог Кодексу адміністративного судочинства України, позивач надав документ про сплату судового збору в розмірі 2270,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху.

Недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом надання документально обґрунтованого пояснення щодо причин пропуску строку звернення до суду або заяви про поновлення цього строку, та доказів сплати судового збору за чотири вимоги немайнового характеру в розмірі 9080,00 грн (з урахуванням сплаченої суми в розмірі 2270,00 грн) або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Клімат Інсайд", залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяО.К. Ковальчук