Справа № 120/17806/21-а
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

14 грудня 2021 р. Справа № 120/17806/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Томчук Андрій Валерійович, розглянувши матеріали позовної заяви Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків

ВСТАНОВИВ:
08.12.2021 засобами поштового зв`язку до суду надійшла позовна заява Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що після одержання позовної заяви суддя з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу. Водночас, вказані положення поширюються на всі випадки звернення до адміністративного суду з позовною заявою, а їх недотримання свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам закону.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Пунктом 4 статті 5 КАС України передбачено право суб`єкта владних повноважень на звернення до адміністративного суду. Відповідно до п. 2 ст. 160 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 2 ст. 161 КАС України, суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Однак, у порушення вказаної вимоги позивач не додав до позовної заяви доказів направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів відповідачу.

Отже, даний недолік позовної заяви позивачу необхідно усунути шляхом надання суду доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення копії даного адміністративного позову з усіма додатними до нього матеріалами ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позову не додано документу про сплату судового збору, проте заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору до моменту надходження на розрахунковий рахунок військової частини НОМЕР_1 коштів, посилаючись на те, що позивачем подавалась заявка до Командування Сухопутних військ Збройних Сил України на отримання коштів на сплату судового збору.

Визначаючись щодо поданого клопотання, суд виходить з наступного.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З вказаного вбачається, що заявник не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

На підставі викладеного, доходжу висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення від сплати судового збору.

Щодо суми судового збору слід зазначити таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон від 08.07.2011 № 3674-VI).

Згідно із п.п. 1, 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - судовий збір сплачується в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 становить 2270,00 грн.

Як видно із матеріалів позову, позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача податкового боргу в сумі 139889,62 грн.

Відтак, позивач (суб`єкт владних повноважень) за подання до адміністративного суду позову, що містить одну вимогу майнового характеру на суму 139889,62 грн., повинен сплатити судовий збір в розмірі 2270,00 грн. (139889,62 грн. х 1,5 %)

Проте, позивачем доказів сплати судового збору у розмірі 2270,00 грн. разом із позовною заявою не подано, що вказує на її невідповідність ч. 3 ст. 161 КАС України та є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Водночас, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Частиною п`ятою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Правова оцінка зазначеному питанню надана Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 13.02.2019 у справі № 636/93/14-ц, від 05.12.2018 у справі № 11-892апп18 та від 12.12.2018 у справі № 14-481цс18. Зміст висновку суду касаційної інстанції полягає у наступному: "спір за позовом військової частини до військовослужбовця (у тому числі звільненого зі служби) підлягає вирішенню в порядку адміністративного судочинства як такий, що пов`язаний з питаннями реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, від моменту її прийняття на посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби".

Аналіз висновку Великої Палати Верховного Суду дає підстави вважати, що по - перше спір за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди є публічно - правовим, а по - друге виникає із відносин публічної служби.

Отже, з огляду на те, що відшкодування шкоди за даним позовом пов`язано із зобов`язанням, яке виникло під час проходження особою (відповідачем) публічної служби, до спірних правовідносин застосуванню підлягає саме місячний строк звернення до суду, встановлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Саме такий висновок постановлено Верховним Судом і в ухвалі від 29.05.2020 у справі № 620/2818/19.

Так, з матеріалів позовної заяви вбачається, що відповідач - ОСОБА_1 проходив військову службу згідно наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 27.03.2020 № 133 (по стройовій частині) був зарахований до списків особового складу військової частини. Згідно наказу командира В/ч НОМЕР_1 від 27.09.2020 №362 призначений на посаду старшини групи матеріального забезпечення В/ч НОМЕР_1 .

Згідно наказу командира В/ч НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 30.06.2021 №241 відповідача виключено зі списків особового складу частини та звільнено з військової служби у запас.

Разом за результатами проведеного службового розслідування встановлено нанесення відповідачем шкоди державі на суму 139 889,62 грн.

Наказом командира В/ч НОМЕР_1 (з основної діяльності) від 23.07.2021 №302 вирішено колишнього військовослужбовця військової служби за контрактом військової частини НОМЕР_1 сержанта ОСОБА_1 притягнути до повної матеріальної відповідальності в розмірі завданої з його вини шкоди на загальну суму 139889,62 грн. та у зв`язку із звільненням з військової служби дисциплінарне стягнення не застосовувати.

Водночас, цим же наказом передбачено за відсутності згоди ОСОБА_1 на добровільне відшкодування шкоди відповідальній особі підготувати матеріали про відшкодування за рахунок винних осіб завданих державі матеріальних збитків в судовому порядку або іншому встановленому законом порядку.

Тобто, про факт наявності підстав для відшкодування коштів за отримане речове майно з відповідача, позивач був обізнаний на час прийняття наказу командира військової частини від 23.07.2021 №302.

В той же час з відповідним позовом до суду позивач звернувся лише у грудні 2021 року (дата відправлення поштою), тобто з пропуском визначеного місячного строку, передбаченого ч. 5 ст. 122 КАС України. В цьому випадку суд зважає на тривалий термін такого пропуску, а саме: період з липня 2021 року по грудень 2021 року, який не тільки свідчить про пропущення позивачем спеціального строку встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України, а й підтверджує пропуск ним загального трьохмісячного строку, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України.

В позовній заяві позивачем заявлено клопотання про поновлення строку на звернення до суду, в обґрунтування якого зазначеного, що з 2016 року військова частина НОМЕР_1 перебуває в складі сил та засобів ООС (Організації Об`єднаних Сил), а також на даний час знаходиться на виконанні завдань за призначенням, тобто вживає заходи із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації. Під час перебування військової частини НОМЕР_1 на передній лінії бойового зіткнення у період з 2016 року до теперішнього часу унеможливлювалася подача позовної заяви, так як на вказаній території відсутня мережа Інтернет та доступ до поштових відділень.

Розглянувши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд дійшов висновку, що зазначені позивачем в позовній заяві причини пропуску строку звернення до суду є неповажними з огляду на те, що останнім не надані жодні підтверджуючі дані обставини документи. В той час, як при наявності об`єктивної неможливості вчасного звернення до суду із відповідним позовом, саме на позивача покладається процесуальний обов`язок навести переконливі доводи щодо існування певних обставин, які слугували перешкодою для вчасного звернення до суду із наданням належних, достатніх і достовірних доказів на підтвердження своїх доводів.

За таких обставин суд не вважає наведені позивачем обставини пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене позовну заяву необхідно залишити без руху з наданням позивачу розумного строку для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви у спосіб:

- надання суду доказів направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення позовної заяви з додаткам на адресу відповідача;

- надання доказів сплати судового збору у розмірі 2270 грн. за наступними реквізитами ГУК у Він, обл./м.Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), р/р UA4002856, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

- надання суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав, що можуть свідчити про поважність пропуску такого строку з підтверджуючими відповідні обставини доказами.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору, - відмовити.

Позовну заяву Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.
Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Томчук Андрій Валерійович