Справа № 206/4030/21
Суддя: Маштак К. С.
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 206/4030/21
Провадження № 2-а/206/31/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.12.2021 Самарський районний суд м. Дніпропетровська

в складі:

головуючий суддя Маштак К.С.

за участю:

секретаря судового засідання Різниченко Я.М.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі питання щодо залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора 1 роти 1 батальйону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Скидана Павла Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ

В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до інспектора 1 роти 1 батальйону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Скидана Павла Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Вирішуючи питання щодо залишення без розгляду позовної заяви суд виходить з такого.

07.09.2021 позивач з даної позовною заявою звернувся до Самарського районного суду м. Дніпропетровська, яка ухвалою судді від 10.09.2021 була залишено без руху.

27.09.2021 позивач до канцелярії суду подав уточнену позовну заяву.

21.10.2021 у даній адміністративній справі було відкрито провадження, призначено судове засідання для розгляду справи на 19.11.2021, викликано учасників справи, про що постановлено відповідну ухвалу.

19.11.2021 судове засідання було відкладено на 13.12.2021, у зв`язку із неявкою у судове засідання позивача та відповідача, які були повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надавали.

13.12.2021 у судове засідання знову не з`явились позивач та відповідач, які були повідомлені належним чином про дату, час та місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи у їх відсутність до суду не надавали.

Слід звернути увагу на те, що позивач взагалі жодного разу не з`явився в судове засідання.

Належне повідомлення позивача про дату та час призначення судових засідань підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної адміністративної справи.

Таким чином, судом встановлено, що позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, та не повідомив суд про причини неявки, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, обґрунтованої заяви про відкладення розгляду справи, інформації про поважність його неявок, та інше, що не дає суду можливість ухвалити рішення у справі по суті спору.

В той же час, звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.1997 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивача наданими йому правами та невиконання обов`язків.

За встановленими правилами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщопозивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності адміністративного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

У рішенні Європейського Суду від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони вживають заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання (Європейського суду з прав людини «Чірікоста і Віола проти Італії»).

Так, відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача та невиконання ним свого обов`язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за його відсутності, вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.

При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 2, 9, 205, 240, 241-243, 248, 256, 294 КАС України,

ПОСТАНОВИВ

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора 1 роти 1 батальйону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Скидана Павла Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення -залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя К.С. Маштак