Справа № 708/844/21
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 708/844/21 Головуючий у І інстанції - Попельнюх А.О..
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В.,Степанюка А.Г.,

за участю секретаря Кондраток А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області на рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 08 жовтня 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення від 11.08.2021 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170, 00 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувана постанова винесена всупереч норм Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки відповідачем порушено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення по відношенню до позивача, зокрема, спірна постанова складена в один день з протоколом. Позивач наголошує, що у його діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, відсутня вина у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, свідками вказаного порушення були працівники Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, які є зацікавленими особами, рибу ловив дозволеними знаряддями лову, тому взагалі не міг нічого порушити. В оскаржуваній постанові не розкрито суть порушення, зокрема не вказано, в чому саме воно полягало, оскільки Правилами промислового рибальства вилов риби непромислового виду не заборонено, а навпаки дозволено, у свою чергу заборонено викидати рибу за борт.

Рішенням Чигиринського районного суду Черкаської області від 08 жовтня 2021 року адміністративний позов задоволено.

При цьому суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не довів належними доказами факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 85 КУпАП, при цьому,об`єктивна сторона порушення, зазначена під час складення оскаржуваної постанови, полягає у вилові та здачі до рибоприймального пункту риби судак непромислового розміру у кількості 22 шт., у свою чергу з відомостей Журналу обліку прийнятих водних біоресурсів № 01 ПП Маяк-5 вбачається, що 11.08.2021 ОСОБА_1 здав на рибоприймальний пункт рибу плітка у кількості 14 кг.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволені адміністративного позову в повному обсязі. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_1 , як ланковий рибалка ПП «Маяк-5», будучи відповідальним за вилов риби, під час здійснення промислу виловив та здав на РПП рибу судак в кількості 22 штук непромислового розміру, чим порушив п.6.1.1 «Правил промислового рибальства» та п.13 Режиму рибальства, за що його і було притягнуто до адміністративної відповідальності згідно ч.3 т.85 КУпАП. Також, апелянт звертає увагу на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, оскільки справу було розглянуто без участі представника відповідача, тобто дана справа розглянута формально та з порушенням права відповідача на повний та всебічний розгляд справи.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду сторони до суду не прибули, тому, відповідно до п.2 ч.1 ст.311 КАС України, справу розглянуто у письмовому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на наступне.

Так, судом установлено і підтверджується матеріалами справи, що 11.08.2021 головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Вишневським В.В. складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення № 008916, з якого вбачається, що 11.08.2021 близько 08-00 год. на Кременчуцькому водосховищі поблизу с. Тіньки ПП Маяк-5 ОСОБА_1 , що працює ланковим рибалкою ПП Маяк-5, а також є відповідальним за вилов водних біоресурсів, під час здійснення промислу виловив та здав на рибоприймальний пункт рибу виду судак непромислового розміру в кількості 22 шт., загальною вагою 9 кг, чим порушив ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 6.1.1. «Правил промислового рибальства» та п. 13 Режиму рибальства у 2021 році, та його було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП. Протиправними діями позивача завдано державі збитки на суму 69 220,80 грн.

Вважаючи таку постанову протиправною, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч.1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів суду, що діяв у відповідності до норм законодавства, в межах та на виконання наданих йому повноважень.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

При цьому, згідно зі ст. 252 КАС України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Статтею 3 Закону України «Про тваринний світ`від 13.12.2001 № 2894-III (далі - Закон № 2894-III) визначено, що об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 № 3677-VI (далі - Закон № 3677-VI) встановлено основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України.

Відповідно до ст. 6 Закону № 3677-VI державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895 затверджено Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство) (далі - Положення №895).

Центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем (п.1 Положення №895).

Посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів (ст. 10 Закону № 3677-VI).

Пунктом 4 Розділу ІІІ «Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України» від 23.10.2018 № 512, передбачено, що під час проведення рибоохоронних рейдів посадові особи рейдової групи забезпечують дотримання законодавства у галузі рибного господарства, здійснення заходів із запобігання, виявлення та припинення правопорушень, передбачених ст. 50,ч.ч.3 - 5 ст. 85, ст.ст. 85-1, 86-1, 88-1, 90, 91-2, ст. 164- в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних біоресурсів, ст. 188-5 КУпАП.

В свою чергу, згідно ст. 34 Закону № 3677-VI та ст.35 Закону № 2894-III, користувачі водних біоресурсів зобов`язані безперешкодно допускати в місця відтворення, добування, зберігання, утримання, на рибоприймальні пункти та місця реалізації водних біоресурсів, на рибальські судна та інші плавучі засоби, зайняті в технологічному процесі, представників центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, надавати на їх вимогу документи щодо обліку та використання водних біоресурсів, своєчасно виконувати їхні вимоги та письмові розпорядження, які базуються на засадах цього Закону та інших нормативно-правових актів у галузі рибного господарства.

Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу (абз. 4, 5 ч. 2 ст. 63 Закону № 2894-III).

Частиною 3 статті 85 КУпАП встановлено, що порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з протоколу та спірної постанови, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП, у зв`язку з встановленням факту того, що 11.08.2021 близько 08-00 год. на Кременчуцькому водосховищі біля с. Тіньки він під час здійснення промислу виловив та здав на рибоприймальний пункт рибу судак в кількості 22 шт. непромислового розміру, сума збитків 69 220,80 грн.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Колегія суддів звертає увагу, що об`єктивна сторона порушення, визначена під час складення оскаржуваної постанови, полягає у вилові та здачі до рибоприймального пункту риби судак непромислового розміру у кількості 22 шт.

У свою чергу, як правильно вказує суд першої інстанції, в Журналі обліку прийнятих водних біоресурсів № 01 ПП Маяк-5 від 11.08.21 зафіксовано, що 11.08.2021 ОСОБА_1 здав на рибоприймальний пункт рибу плітка у кількості 14 кг. Інших записів щодо ОСОБА_1 вказаний Журнал не містить.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що позивач підписав протокол про адміністративне правопорушення, в якому власноруч вказав, що він, дійсно, виловив 22 судака непромислового розміру, проте, куди він після вилову подів судака, ОСОБА_1 не вказує і відповідачем не встановлювалось, водночас в протоколі і в оскаржуваній постанові зазначено, що здав на РПП.

Сам факт визнання особою вини не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності. З`ясування обставин, за яких вчинено адміністративне правопорушення, яке позивачу поставлено за провину, буде неповним і поверхневим, якщо не дослідити його в усіх аспектах.

Наведена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.07.2020 у справі №757/3757/16-а, від 08.07.2020 у справі №177/525/17.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 85 КУпАП не знайшов свого об`єктивного підтвердження, оскільки достатніх і належних доказів на підтвердження обставин, зазначених в постанові та в протоколі щодо вчинення позивачем вказаного адміністративного правопорушення відповідач не надав ані до суду першої інстанції, ані під час перегляду справи в суді апеляційної інстанції.

Щодо доводів апелянта про розгляд справи без його участі як на підставу для скасування постанови, колегія суддів зазначає наступне.

Так, дійсно, справу було розглянуто 08.10.2021, при цьому, доказів належного повідомлення сторін про судове засідання в цей день матеріали справи не містять.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.317 КАС України, порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення і ухвалення нового рішення, якщо справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою.

Таким чином, колегія суддів, погоджуючись з висновком суду першої інстанції про те, що матеріали справи не містять належних доказів щодо вчинення позивачем адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 3 ст.85КУпАП, та з огляду на норми п.3ч.3 ст.317 КАСУ, вважає, що рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням постанови про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 238, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області - задовольнити частково.

Рішення Чигиринського районного суду Черкаської області від 08 жовтня 2021 року - скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Постанову Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області № 008916 від 11.08.2021 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 85 КУпАП - закрити.

Постанова набирає законної сили з моменти її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Г. Степанюк