Справа № 712/9742/21
Суддя: Троян Т. Є.
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 712/9742/21
Провадження 2-а/712/125/21

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 грудня 2021 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого/судді - Троян Т.Є.

за участю секретаря - Ліпатової Н.Г.

розглянувши в спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології», Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та визнання недійсною претензії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології», Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення в частині розрахунку збитків та визнання недійсною претензії, посилаючись на те, що 01.09.2021 року в ході ознайомлення з матеріалами адміністративної справи щодо притягнення до відповідальності заступника директора ПП «Інститут з питань іхтіології» ОСОБА_1 (протокол про адміністративне правопорушення №000530 від 21.08.2020 року та постанова у справі) стало відомо, що у матеріалах справи міститься Розрахунок збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства на загальну суму 101384,00 грн. та претензія №6 від 05.11.2020 року Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області з вимогою до приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології» про відшкодування збитків у вказаному розмірі.

Вказував, що Розрахунок збитків складений безпідставно та неправомірно, в порушення вимог норм матеріального та процесуального права, внаслідок чого претензія є необґрунтованою, що підтверджується наступим: суть правопорушення полягає у веденні неточного обліку риби, а саме: невнесення запису про свіжевиловлену рибу у кількості 29 шт. виду судак до журналу обліку прийнятих водних біоресурсів. Відповідно до частини третьої статті 27 Закону України Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів Кабінет Міністрів України затверджує порядок спеціального використання водних біоресурсів.

Порядок здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затверджений постановою Кабінету міністрів України від 25 листопада 2015 № 992, визначає механізм спеціального використання водних біоресурсів, які перебувають в умовах природної волі (крім видів, внесених до Червоної книги України), у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України.

Згідно п.п. 6, 7 вказаного Порядку журнал обліку вилучених водних біоресурсів (далі - промисловий журнал) - документ установленого зразка, що є основним для ведення обліку вилучених водних біоресурсів; журнал обліку прийнятих водних біоресурсів - документ установленого зразка, що є основним для ведення обліку водних біоресурсів, прийнятих на рибоприймальному пункті користувача.

Пункт 33 Порядку встановлює, що добування (вилов) водних біоресурсів здійснюється безпосередньо на місці лову за наявності, зокрема промислового журналу та додатка до нього; п. 36 Порядку зобов`язано відповідального за вилов водних біоресурсів забезпечувати належний рівень ведення промислового журналу, облік, зберігання, транспортування, а також здавання добутих (виловлених) водних біоресурсів на рибоприймальний пункт.

Згідно п. 42 Порядку добуті (виловлені) водні біоресурси обліковуються на рибоприймальному пункті з оформленням відповідної квитанції. Особа, що приймає добуті (виловлені) водні біоресурси, реєструє квитанцію у журналі обліку прийнятих водних біоресурсів та видає примірник квитанції рибалці, який здав добуті (виловлені) водні біоресурси.

Таким чином, порушення, за яке було притягнуто до відповідальності ОСОБА_1 не передбачає нанесення шкоди (збитків) водним біоресурсам, адже вони були вилучені законними знаряддями лову відповідно до правил промислового рибальства рибалками користувача (протилежного не було встановлено чи доведено), обліковані у промисловому журналі та доставлені на рибо-приймальний пункт, де і не були належно внесені до журналу прийнятих водних біоресурсів, що виключає вплив на водні біоресурси, який може спричинити їх загибель, понадквотоване вилучення, чи риб непромислового розміру. Зазначена позиція знайшла відображення і в Постанові ВГС України від 05.06.2007 у справі N 40/330, де Касаційна інстанція констатує відсутність реальних збитків, оскільки відсутні підстави їх виникнення.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як: протиправна поведінка боржника, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками, вина (ст.1166 ЦК України). Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

В постанові та в протоколі відсутні будь які посилання на збитки, не зазначається в чому вони полягали та не зазначений їх розмір.

Вказував, що застосована Методика розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, яка затверджена наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 12 липня 2004 року № 248/273, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2004 року за № 1446/10045 в даному випадку не підлягає застосуванню, оскільки вона застосовується у разі: загибелі риби (на всіх стадіях розвитку), інших водних живих ресурсів, їх незаконного вилучення з водних об`єктів; зменшення запасів риби, інших водних живих ресурсів при погіршенні умов їх існування і відтворення. Тобто даним нормативним регулюючим актом чітко зазначені вичерпні переліки підстав та умов застосування Методики, а оскільки риба була вилучена законним шляхом рибалками на законні знаряддя лову та у законний спосіб доставлені на підприємства, то загибелі риби, її вилучення чи зменшення запасів своїми діями ОСОБА_1 не спричинив.

Зазначив, що згідно п. 3.4. Інструкції винесення постанов по справам про адміністративні правопорушення (далі - постанова), їх виконання, оскарження і опротестування здійснюються відповідно до КУпАП. Одночасно з накладенням адміністративного стягнення посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує питання про відшкодування заподіяних збитків, а також щодо вилучених речей і документів. Про прийняте рішення зазначається в постанові.

Крім того, порядок і строк виконання постанови в частині відшкодування майнової шкоди передбачений ст. 329 КУпАП де зазначено, що постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди виконується в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами України. Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди є виконавчим документом. Майнова шкода має бути відшкодована порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови (стаття 285), а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Постанова у справі про адміністративне правопорушення №000530 від 21.08.2020 року у судовому порядку не оскаржувалась, а штраф був фактично стягнутий з ОСОБА_1 . В той же час, внаслідок порушення процесуальних норм права, передбачених КУпАП розрахунок збитків був складеним вже після винесення постанови у справі, постанові посилання на нього відсутні, і про існування останнього ОСОБА_1 стало відомо лише 01.09.2021 року.

Отже, зазначені документи складені поза межами справи про адміністративне правопорушення з порушенням встановленого порядку.

Також вказував на те, що розрахунок збитків проведений не у спосіб, передбачений чинним законодавством та містить математичні помилки.

Враховуючи, що про існування оскаржуваного Розрахунку збитків та претензії йому стало відомо 01.09.2021 року, просив поновити строк на подання адміністративного позову.

Просив скасувати постанову №000530 від 21.08.2020р. про накладення адміністративного стягнення в частині розрахунку збитків на суму 101384,00 грн. та визнання недійсною претензії №6 від 05.11.2020р.

Ухвалою Соснівського районного суду м. Черкаси від 22 вересня 2021 року по справі відкрито спрощене позовне провадження.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Положеннями ч. 5 ст. 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь якої зі сторін про інше. За клопотання однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо стягнення грошових сум, які ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження та сума яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались.

02.12.2021 у визначений законодавством термін представником відповідача скерований відзив на адміністративний позов, відповідно до якого просить відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог. Зазначив, що згідно ч.2 ст. 9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності, і тому, 21.08.2020 року, головним державним інспектором Управління оперативного реагування Держрибагентства Коханко A.М. було складено протокол про адміністративне правопорушення №000530, а провідним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Завалко М.М., винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 000530 про притягнення Позивача до адміністративної відповідальності, за ч.3 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, у розмірі 170 грн., так як під час перевірки ведення промислу в с.Леськи, Черкаського р-ну, на РПП по вул. Нижня було встановлено, що заступник директора ПП «Інституту з питань іхтіології» ОСОБА_1 вів неточний облік свіжовиловленої риби, а саме не вніс запис у журнал обліку прийнятих водних біоресурсів свіжовиловлену рибу судак у кількості 29 штук, загальною вагою 30 кг. Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги п.9.13.3 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах, чим скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.3 ст.85 КУпАП.

Вказували, що протокол №000530 складено у відповідності до ст.256 КУпАП, а постанова №000530 у відповідності до ст.283 КУпАП.

Відповідно до п. 6.1.1 Правил промислового рибальства, обов`язки користувачів, здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Не перевищувати обсяги вилучення виділених їм квот водних живих ресурсів.

Відповідно до п. 6.1.3 Правил промислового рибальства, користувачі -зобов`язані вести на кожному приймальному пункті, приймальному судні журнали з обліку прийнятих та реалізованих водних живих ресурсів.

Відповідно до п. 9.13.3 Правил промислового рибальства користувачам водних живих ресурсів забороняється вести неточно облік та подавати неточні облікові дані про райони та об`єкти промислу, обсяги вилучення; водних живих ресурсів.

Позивач не вірно трактує законодавство України, а саме: стверджує, що ведення неточного обліку риби не передбачає нанесення шкоди (збитків) водним біоресурсам. Та це ствердження є хибним, оскільки розрахунок збитків, заподіяних рибному господарству розраховується внаслідок порушень Правил промислового рибальства, що підтверджує той факт, що необлікована в промисловому журналі риба є прямим нанесенням збитків Державі.

Відповідно до ч.3 ст. 27 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» Кабінет Міністрів України затверджує порядок спеціального використання водних біоресурсів.

Згідно до п.6.7 Порядку здійснення спеціального використання водних ресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній економічної зоні та на континентальному шельфі України, затвердженому Постановою КМУ від 25.11.2015 року №992 встановлює, що журнал обліку вилучених водних ресурсів документ установленого зразка, що є основним для ведення обліку водних біоресурсів, прийнятих на рибоприймальному пункті користувача.

Відповідно до п.33 добування (вилов) водних біоресурсів здійснюється безпосередньо на місці лову за наявності зокрема, промислового журналу та додатка до нього. Пунктом 36 Порядку зобов`язано відповідального за вилов водних біоресурсів забезпечувати належний рівень ведення промислового журналу. Тривалість життєздатного стану судака після потрапляння у сітки залежить від температури води, характеру обвічкування зябрових кришок, наявність течії. Дослідженнями встановлено, що в літній період життєздатний стан судака різних вікових груп у разі перекриття сітковою делю зябрових кришок зберігається протягом 10-20 хвилин, надалі переходить в стан «снулий». Судак є найбільш вразливим видом серед представників промислової іхтіофауни дніпровських водосховищ.

Вказане твердження є підтвердженням нанесення прямих збитків державі, які розраховані відповідно до Методики.

Порядок провадження у справах про адміністративні правопорушення визначається КУпАП та Інструкцією з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства аграрної політики України 09.04.2003 N101, яка визначає порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення посадовими особами органів рибоохорони.

Згідно з п. 2.5 Інструкції якщо правопорушення пов`язане зі збитками, заподіяними рибному господарству внаслідок незаконного вилову (добування) або знищення водних біоресурсів. або правопорушенням заподіяна матеріальна шкода, то про це зазначається у протоколі.

Відповідно до п. 2.7 Інструкції при складанні протоколу слід чітко викладати всі відомості передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.

В протоколі № 000530 від 21.08.2020 складеного відносно Позивача, в п.5 зазначено: «Збитки буде нараховано за методикою». Копію даного протоколу Позивач отримав, про що свідчить його підпис у даному протоколі. Окрім того, є підпис Позивача, який підтверджує і той факт, що Позивач з повідомленням про місце і строк розгляду справи ознайомлений. Правом подати пояснення або заперечення позивач не скористався.

Вказували, що розрахунок збитків проведених в порядку та у спосіб передбачений законодавством, а саме Методикою розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України та міністерством охорони навколишнього середовища України від 12.07.2004 року №248/273.

Відповідно до п.1.4 Методики, збитки відшкодовуються у разі, зокрема, загибелі риби (на всіх стадіях розвитку), інших водних живих ресурсів, а також їх незаконного вилучення з водних об`єктів.

Відповідно до розрахунку збитків, прямі збитки склали 5510,00 грн., згідно Додатку 1 до Методики розрахунків позивачу нараховано збитки від втрати потомства, які склали 95874,00 грн., загальні збитки склали 101 384 грн.

Копію постанови по справі про адміністративне правопорушення № 000530 від 21.08.2020 року Позивач отримав, про що також свідчить його підпис. З метою досудового врегулювання спору позивачу була направлена претензія на адресу ПП «Інститут з питань іхтіології», яка залишилась без реагування. За таких обставин, просили відмовити у задоволенні позовних вимог.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Судом встановлено, що 21 серпня 2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення №000530 про притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до постанови №000530 від 21.08.2020 року ОСОБА_1 , працюючий заступником директора ПП «Інститут з питань іхтіології» 11.08.2020 року в с.Леськи РПП ПП «Інститут з питань іхтіології» не вніс запис у журнал обліку прийнятих водних біоресурсів виловлену рибу судак в кількості 29 шт., загальною вагою 30 кг, чим порушив п.9.13.3 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах, чим скоїв адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачено ч.3 ст.85 КУпАП, а також накладене адміністративного стягнення у вигляді штрафу розміром 170 грн.

Відповідно до статті 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону .

Згідно ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Виходячи зі змісту протоколу та постанови №000530 розмір збитків у вказаних документах, не зазначений.

У протоколі міститься посилання на те, що розмір збитків буде визначений за Методикою.

Відповідно до Розрахунку збитків, складеного головним державним інспектором відділу оперативної роботи Коханко Алімом відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, яка затверджена наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 12 липня 2004 року № 248/273, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 12 листопада 2004 року за № 1446/10045 прями збитки визначені за формулою та склали 5510,00 грн, збитки від втрати потомства склали 95 874,00 грн, загальні збитки складають 101 384 грн.

Вказаний Розрахунок збитків направлений на адресу ПП «Інститут з питань іхтіології» разом із претензією №6 від 05.11.2020 року.

Порядок провадження у справах, про адміністративні правопорушення визначається КУпAП, Інструкцією з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженою наказом Міністерства аграрної політики України від 09.04.2003 №101, яка визначає порядок оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення посадовими особами органів рибоохорони.

Відповідно до п. 2.6., 2,7. Інструкції №101 протокол складається на місці виявлення правопорушення. У разі неможливості скласти його на місці виявлення правопорушення, якщо складання протоколу с обов`язковим, інспектори рибоохорони можуть доставляти порушника(ів) до органів місцевого самоврядування та/або органів внутрішніх справ.

При складанні протоколу слід чітко викладати всі відомості, передбачені формою протоколу, звертаючи особливу увагу на точність і повноту викладення складу порушення, які саме речі, предмети і документи вилучені за фактом викритого порушення, їх індивідуальні ознаки, кількість, номери тощо.

Відповідно до п.2.5 інструкції зазначено, що якщо правопорушення пов`язане зі збитками, заподіяними рибному господарству внаслідок незаконного вилову (добування) або знищення водних біоресурсів, або правопорушенням заподіяна матеріальна шкода, то про це зазначається у протоколі.

Згідно п.3.4 винесення постанов по справам про адміністративні правопорушення (їх виконання, оскарження і опротестування здійснюються відповідно до КУпАП. Одночасно з накладенням адміністративного стягнення посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, вирішує питання про відшкодування заподіяних збитків, а також щодо вилучених речей і документів. Про прийняте рішення зазначається в постанові.

Відповідно до ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

Коли шкоду заподіяно неповнолітнім, який досяг шістнадцяти років і має самостійний заробіток, а сума шкоди не перевищує одного неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, суддя має право покласти на неповнолітнього відшкодування заподіяної шкоди або зобов`язати своєю працею усунути її. В інших випадках питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

Порядок і строк виконання постанови в частині відшкодування майнової шкоди передбачений ст. 329 КУпАП де зазначено, що постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди виконується в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами України. Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди є виконавчим документом. Майнова шкода має бути відшкодована порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови (стаття 285), а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

В даному випадку питання про стягнення шкоди в розмірі 101 384 грн, доведення її розміру та інших обставин її спричинення підлягає доведенню в порядку цивільного судочинства відповідно до ст.1166 ЦПК України, статті 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів».

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків.

Будь-яких доказів, які б спростовували обставини, викладені в постанові щодо скоєного адміністративного правопорушення, позивачем до суду надано не було.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумпцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується.

Завданням КУпАП є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Суд зазначає, що відповідно до вимог 73 КАС України відповідачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження повноважень головного державного інспектора А.Коханко, на складення окремого Розрахунку збитків, в розмірі, що значно перевищує два неоподатковувані мінімуми доходів громадян.

При цьому, суд звертає увагу позивача, що в даному випадку Розрахунок збитків розглядається судом як додаток до постанови№000530 від 21.08.2020р., а тому позов підлягає до задоволення в частині скасування такого додатку (Розрахунку) без скасування самої постанови №000530 від 21.08.2020р.

Разом із тим, претензія №6 від 05.11.2020 не є процесуальним рішенням (документом) з приводу притягнення особи до адміністративної відповідальності, а носить характер досудового листування з метою врегулювання спору, а тому вимога про визнання її недійсною не підлягає до задоволення.

Оскільки розмір збитків не був складений (визначений) безпосередньо під час винесення протоколу та постанови, підлягає до задоволення клопотання позивача про поновлення строку на подання адміністративного позову.

Оскільки позивачем при подачі позову було сплачено судовий збір в розмірі 454, 00 грн., його слід стягнути з відповідача пропорційно задоволеним вимогам.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 2, 5, 7, 40, 85, 329, 245, 251, 252, 254, 256, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст. 2, 4, 5, 6, 7, 72,73,77, 211, 217, 241, 245, 246, 262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ :

Поновити строк на подання адміністративного позову.

Позов ОСОБА_1 до Приватного підприємства «Інститут з питань іхтіології», Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області про скасування постанови №000530 від 21.08.2020р. про накладення адміністративного стягнення в частині розрахунку збитків на суму 101384,00 грн. та визнання недійсною претензії №6 від 05.11.2020р. задовольнити частково.

Скасувати Розрахунок збитків, складений головним державним інспектором відділу оперативної роботи Коханко Алімом відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, який є додатком до постанови №000530 від 21.08.2020р. на суму 101384,00 грн.

В частині визнання претензії №6 від 05.11.2020 року недійсною відмовити.

Стягнути з Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області () на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 227 грн.

Рішення суду може бути оскаржене у відповідності до ч. 4 ст.286 Кодексу адміністративного судочинства України протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано або за результатом розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Повний текст рішення виготовлений 14.12.2021.

Головуючий: Т.Є. Троян