Справа № 540/7896/21
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2021-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/7896/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Кисильова О.Й., перевіривши виконання вимог статей 160-168 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, за участю третьої особи - громадської організації "Херсонське обласне товариство німців "Відергебурт" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 (далі- позивач) звернувся до суду із позовом до Херсонської міської ради (далі - відповідач), за участю третьої особи - громадської організації "Херсонське обласне товариство німців "Відергебурт" (далі - третя особа), в якому просить:

мовою оригіналу -

"Визнати протиправним дії/бездіяльність відповідача.

Зобов`язати відповідача розблокувати діяльність "Херсонське обласне товариство німців "Відергебурт" за адресою - вул. Суворова, 29, офіс 419".

Відповідно до ст. 170 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Зі змісту позовної заяви слідує, що вимоги позивача обгрунтовані наступним.

" ОСОБА_1 є членом ГО "Відергебурт" з 2018 р. та членом правління ГО "Відергебурт".

ГО "Відергебурт" орендує приміщення за адресою вул. Суворова, 29, офіс 419 згідно Договору оренди комунального майна від 03.08.2015 р. № 1384.

Відповідно до п. 11.9. Договору, ГО"Відергебурт" звернувся із заявою вх. № 11/20-05- 1 від 21.05.2020 до Орендодавця - Управління комунальної власності Херсонської міської ради, якою повідомив про бажання продовжити термін користування об`єктом оренди ще на п`ять років, що не було продовжено відповідно до трактування відповідачем законодавства на власний розсуд.

Викладене підтверджується офіційною відповіддю виконавчого комітету Херсонської міської ради на ім`я голови "Херсонське обласне товариство німців "Відергебурт" (копія додається), яка не відповідає Конституції та законам України.

Одночасно відповідачами порушено право власності юридичної особи ГО "Відергебурт" та позивача...".

Отже, зі змісту позовної заяви та доданого до неї листа виконавчого комітету Херсонської міської ради від 02.06.2021 № 8-5471-25/26 слідує, що спірні правовідносини виникли з приводу відмови відповідача, викладеній у зазначеному листі, переукласти договір оренди приміщення - комунального майна від 02.06.2015 № 1348, стороною якого є ГО "Відергебурт" (орендар).

Надаючи оцінку дотримання позивачем правил підсудності при зверненні до суду із даним позовом, слід врахувати наступне.

Згідно із ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За змістом п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 19 КАС визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте, сама участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило майнового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Реалізуючі відповідні повноваження, державні органи або органи місцевого самоврядування вступають з юридичними та фізичними особами у цивільні та господарські правовідносини. У таких відносинах держава або територіальні громади є рівними учасниками відносин з іншими юридичними та фізичними особами, у тому числі із суб`єктами підприємницької діяльності.

Індивідуальні акти органів місцевого самоврядування, якими реалізовуються волевиявлення територіальної громади як учасника цивільно-правових відносин і з яких виникають, змінюються, припиняються цивільні права й обов`язки, не належать до правових актів управління, а спори щодо їх оскарження мають приватноправовий характер, тобто справи у таких спорах підвідомчі господарським судам з урахуванням відповідності суб`єктного складу сторін таких правовідносин.

Таким чином, справи у спорах за участю органів місцевого самоврядування, що виникають з правовідносин, у яких органи місцевого самоврядування реалізують повноваження власника об`єкта нерухомого майна, а також в інших спорах, за відповідності складу сторін спору статті 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) підвідомчі господарським судам.

Аналогічна правова позиція неодноразово викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду, зокрема, у справі № 807/9/18.

Як зазначено вище, спірні правовідносини виникли з приводу наміру ГО "Відергебурт", як орендаря, продовжити Договір оренди приміщення, яке на праві власності належить міській територіальній громаді в особі Херсонської міської ради (орендодавця).

Отже, Херсонська міська рада у даній справі виступає власником та розпорядником майна (приміщення), що надане ГО "Відергебурт" в оренду згідно із договором оренди від 03.08.2015 № 1348.

Варто відмітити, що стороною договору оренди від 03.08.2015 № 1348 є громадська організація "Відергебурт", якій і належить право на звернення до суду у разі порушення іншою стороною умов договору.

Позивач, будучи членом ГО "Відергебурт", не є стороною даної угоди, а тому не має права на звернення до суду із вимогами, які стосуються продовження договору оренди.

Таким чином, даний спір є приватноправовим і його підвідомчість має визначатись виходячи із суб`єктного складу сторін спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 20 ГПК господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, зокрема, справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці.

Верховний Суд у постанові від 17.04.2018 у справі № 815/6956/15 наголосив, що участь у спорі суб`єкта владних повноважень як сторони справи ще не означає, що такий спір є публічно-правовий. При визначенні виду судочинства необхідно з`ясувати у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Великою Палатою Верховного Суду в постановах від 04.04.2018 у справі №817/1048/16, від 14.03.2018 у справі № 396/2550/17, від 11.04.2018 у справі №554/14813/15-ц, від 15.05.2018 у справі № 686/22036/15-ц, наголошувалось на тому, що у разі, якщо вимоги є похідними від спору щодо майна або майнових прав, має розглядатись в порядку цивільного або господарського судочинства (в залежності від порядку цивільного або господарського судочинства, так як такі спори за своїм характером є приватноправовими).

Оскільки даний спір не є публічно-правовим, то це виключає можливість його розгляду у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження у адміністративній справі, якщо заяву не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

За таких обставин у відкритті провадження належить відмовити.

Керуючись ст. ст. 170, 243, 248 КАС України, -

ухвалила:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Херсонської міської ради, за участю третьої особи - громадської організації "Херсонське обласне товариство німців "Відергебурт" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Роз`яснити позивачеві, що даний спір належить вирішувати за правилами господарського судочинства.

Роз`яснити позивачеві, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Позовну заяву разом із усіма доданими до неї документами повернути позивачеві.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її проголошення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 114000000