Справа № 320/232/21
Суддя: Дудін С.О.
Дата ухвалення: 2021-12-14 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2021 року справа №320/232/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дудіна С.О. розглянув у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкової вимоги та рішення.

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернувся Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправними та скасування податкової вимоги ГУ ДФС у Київській області від 14.09.2020 №152670-56 про сплату суми податкового боргу та рішення ГУ ДФС у Київській області про опис майна у податкову заставу від 16.09.2020 №31854/ФОП/10-36-56-07.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначив, що Головним управління ДПС у Київській області була прийнята податкова вимога від 14.09.2020 №152670-56, якою ФОП ОСОБА_1 визначено до сплати податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, на загальну суму 106906,00 грн., до якого увійшло податкове зобов`язання у розмірі 76138,47 грн., нараховане відповідачем до сплати на підставі податкового повідомлення-рішення №0-1031 від 13.05.2020.

Крім того, з огляду на наявність у позивача податкового боргу контролюючим органом було прийнято рішення про опис майна у податкову заставу від 16.09.2020 №31854/ФОП/10-36-56-07.

Позивач не погоджується з правомірністю прийняття відповідачем спірних податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу, оскільки сума податкового зобов`язання у розмірі 76138,47 грн. є неузгодженою, з огляду на оскарження позивачем у судовому порядку податкового повідомлення-рішення №0-1031 від 13.05.2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.01.2021 відкрито провадження в адміністративній справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.03.2021 замінено відповідача у справі - Головне управління ДПС у Київській області (юридична особа), на його правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області (відокремлений підрозділ ДПС України).

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог, зазначив, що ним були прийняті спірні податкова вимога та рішення про опис майна у податкову заставу у зв`язку з наявністю у позивача заборгованості з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки.

Проте, оскільки позивач оскаржив до суду податкове повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031, податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн. (КБК 18010300) набув статусу неузгодженого та був виключений контролюючим органом з інтегрованої картки платника податків.

Крім того, відповідач зауважив, що 17.09.2020 позивачем було добровільно сплачено податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки (КБК 18010200) у розмірі 30767,53 грн.

У відзиві на позовну заяву відповідач заявив клопотання про закриття провадження у справі з огляду на відкликання податкової вимоги від 14.09.2020 №152670-56 та скасування рішення про опис майна у податкову заставу від 16.09.2020 №31854/ФОП/10-36-56-07 у зв`язку з відсутність у позивача станом на 22.02.2021 податкового боргу.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) зареєстрований як фізична особа-підприємець 14.09.2015, що підтверджується відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Судом встановлено, що 13.05.2020 Головним управлінням ДПС у Київській області було прийнято податкове повідомлення-рішення №0-1031, яким позивачу нарахований до сплати податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2019 рік на суму 76138,47 грн. (а.с.5)

14.09.2020 Головним управлінням ДПС у Київській області було прийнято податкову вимогу №152670-56, якою позивачу визначено до сплати податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, на загальну суму 106906,00 грн., з яких податкове зобов`язання за кодом класифікації доходів бюджету 18010200 на суму 30767,53 грн. та за кодом класифікації доходів бюджету 18010300 на суму 76138,47 грн. (а.с.4).

З матеріалів справи вбачається, що 16.09.2020 Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято рішення про опис майна у податкову заставу №31854/ФОП/10-36-56-07 (а.с.3).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття відповідачем спірних податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу, позивач звернувся до суду з позовом про визнання їх протиправними та скасування, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.

Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує шістдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

Пунктом 59.3 статті 59 Податкового кодексу України визначено, що податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення податкового боргу та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Згідно з пунктами 89.1-89.2 статті 89 Податкового кодексу України право податкової застави виникає, зокрема, у разі несплати у строки, встановлені цим Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

З урахуванням положень цієї статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 цієї статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.

Право податкової застави не застосовується, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує шістдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з пунктом 89.3 статті 89 Податкового кодексу України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису.

До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг.

Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відмова платника податків від підписання акта опису майна, на яке поширюється право податкової застави, не звільняє такого платника податків від поширення права податкової застави на описане майно. У такому випадку опис здійснюється у присутності не менш як двох понятих.

У позовній заяві позивач зазначив про протиправність прийняття контролюючим органом спірних податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу, оскільки ним оспорюється у судовому порядку податкове повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031, а тому податкове зобов`язання у розмірі 76138,47 грн. є неузгодженим, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до інформації з Автоматизованої систему документообігу "Діловодство спеціалізованого суду" Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №0-1031 від 13.05.2020 на суму 76 138, 47 грн.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.07.2020 у справі №320/6145/20 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.04.2021 у справі №320/6145/20 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення №0-1031 від 13.05.2020 на суму 76138, 47 грн.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.07.2021 у справі №320/6145/20 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14.04.2021 повернуто особі, яка її подала.

Згідно з підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до пункту 54.5 статті 54 Податкового кодексу України якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Абзацом 4 пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України передбачено, що при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сил

Відповідно до пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Отже, з вказаного слідує, що оскарження позивачем до суду податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 13.05.2020 №0-1031 свідчить про те, що нарахована на підставі вказаного документа сума податку на нерухоме майно, відмінного від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн. є неузгодженою.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що з огляду на оскарження позивачем до суду податкового повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031, податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн. набув статусу неузгодженого та був виключений контролюючим органом з інтегрованої картки платника податків.

Крім того, відповідач зауважив, що 17.09.2020 позивачем було добровільно сплачено податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки (КБК 18010200) у розмірі 30767,53 грн.

Відповідно до відомостей з інтегрованої карти позивача з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, 05.09.2020 позивачу по картці був нарахований відповідний податок у розмірі 76138,47 грн. на підставі податкового повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031.

10.02.2021 в картці було зменшено нарахований в минулих роках податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн. у зв`язку з судовим оскарженням податкового повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031 (а.с.39-46)

Також з інтегрованої картки вбачається, що 17.09.2020 позивачем було самостійно погашено заборгованість з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 31067,00 грн.

Отже, матеріалами справи підтверджується, що станом на 10.02.2021 контролюючим органом по інтегрованій картці було зменшено позивачу податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн., нарахований на підставі податкового повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що з огляду на відсутність у позивача станом на 22.02.2021 податкового боргу, податкова вимога від 14.09.2020 №152670-56 вважається відкликаною, а рішення про опис майна у податкову заставу від 16.09.2020 №31854/ФОП/10-36-56-07 - скасованим.

При цьому, у запереченнях на відповідь на відзив на позовну заяву, відповідач зауважив, що спірна податкова вимога вважається відкликаною, а рішення про опис майна у податкову заставу - скасованим в силу вимог закону, що в свою чергу, не передбачає прийняття контролюючим органом додаткових рішень.

У зв`язку з цим, відповідачем заявлено клопотання про закриття провадження у справі, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо:

- сума податкового боргу самостійно погашається платником податків або органом стягнення (пп.60.1.1);

- контролюючий орган скасовує раніше прийняте податкове повідомлення-рішення про нарахування суми грошового зобов`язання або податкову вимогу (пп.60.1.2);

- контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі (п.60.1.3);

- рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі (п.60.1.4);

- рішенням суду, що набрало законної сили, зменшується сума грошового зобов`язання, визначена у податковому повідомленні-рішенні контролюючого органу, або сума податкового боргу, визначена в податковій вимозі (п.60.1.5).

Пунктом 60.2 статті 60 Податкового кодексу України визначено, що у випадках, визначених підпунктом 60.1.1 пункту 60.1 цієї статті, податкова вимога вважається відкликаною у день, протягом якого відбулося погашення суми податкового боргу в повному обсязі.

У випадках, визначених підпунктом 60.1.2 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня прийняття контролюючим органом рішення про скасування такого податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги (пункт 60.3 статті 60 Податкового кодексу України).

Суд звертає увагу контролюючого органу на те, що позивач лише частково сплатив податковий борг з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 30767,53 грн., визначений до сплати на підставі спірної податкової вимоги від 14.09.2020 №152670-56.

У зв`язку з цим, суд вважає, що спірна податкова вимога не набула статусу відкликаної, що в свою чергу, зумовлює відсутність підстав для скасування спірного рішення про опис майна у податкову заставу.

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 238 Кодексу адміністративного суду України суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

Суд звертає увагу відповідача на те, що в даному випадку повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання протиправними спірних податкової вимоги та рішення про опис майна у податкову заставу, оскільки протиправність рішень суб`єкта владних повноважень визначається на момент їх прийняття, що, у разі позитивного вирішення спору у цій справі та скасування спірних рішень призведе до їх недійсності з моменту прийняття та, відповідно, не потягне для позивача жодних негативних правових наслідків.

Натомість у разі закриття провадження у цій справі через відкликання податкової вимоги наведене свідчитиме про дійсність податкової вимоги у період з моменту її прийняття та до моменту відкликання, що, у свою чергу, може призвести до нарахування пені за цей період.

Крім того, як зазначено судом вище, спірні податкова вимога та рішення про опис майна у податкову заставу не є відкликаними та скасованими.

У зв`язку з цим, суд вважає, що підстави для закриття провадження у даній справі відсутні.

Оскільки матеріалами справи підтверджується, що станом на момент прийняття контролюючим органом податкової вимоги від 14.09.2020 №152670-56, включена до вказаного документа сума податкового боргу у розмірі 76138,47 грн. була неузгодженою, з огляду на оскарження позивачем у судовому порядку податкового повідомлення-рішення від 13.05.2020 №0-1031, суд вважає, що визначення у спірній податковій вимозі до сплати позивачу вказаної суми податкового боргу у зазначеному розмірі є безпідставним та неправомірним.

Щодо податкового боргу у розмірі 36767,53 грн., суд зауважує, що оскільки погашення позивачем вказаної суми боргу мало місце лише 17.09.2020, тобто вже після прийняття контролюючим органом податкової вимоги від 14.09.2020 №15267-56, суд вважає, що визначення відповідачем у спірній податковій вимозі до сплати позивачу відповідної суми боргу є правомірним.

У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне визнати протиправною та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Київській області від 14.09.2020 №152670-56 в частині визначення позивачу до сплати податкового боргу з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн.

Крім того, враховуючи, що матеріалами справи підтверджується наявність у позивача станом на 14.09.2020 податкового боргу з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 36767,53 грн., суд вважає, що прийняття ГУ ДПС у Київській області спірного рішення про опис майна у податкову заставу є правомірним та обґрунтованим.

У зв`язку з цим суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача про визнання протиправним та скасування рішення про опис майна у податкову заставу від 16.09.2020 №31854/ФОП/10-36-56-07.

Таким чином, позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір на загальну суму 3171,80 грн., що підтверджується квитанціями від 30.12.2020 №95488 на суму 840,80 грн. (а.с.6) та від 12.01.2021 №17269 на суму 2331,00 грн. (а.с.21).

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, встановлюється ставка судового збору - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" від 14.11.2019 №294-IX встановлено, що у 2020 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Відповідно до абзаців першого та другого частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Суд зазначає, що позовна заява одночасно містить вимогу майнового характеру, сума судового збору за звернення з якою становить 1069,06 грн., та одну вимогу немайнового характеру, сума судового збору за звернення з якою становить 2102,00 грн.

Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області, становить 761,38 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати податкову вимогу Головного управління ДПС у Київській області від 14.09.2020 №152670-56 в частині визначення Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 до сплати податкового боргу з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, у розмірі 76138,47 грн. (сімдесят шість тисяч сто тридцять вісім грн. 47 коп.).

3. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

4. Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір у сумі 761,38 грн. (сімсот шістдесят одна грн. 38 грн.) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у Київській області (ідентифікаційний код: 44096797, місцезнаходження: 03680, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд.5-А).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Дудін С.О.