Справа № 160/17586/20
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2021-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

25 листопада 2021 року м. Дніпросправа № 160/17586/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Солодкової К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року

у адміністративній справі № 160/17586/20 за Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.12.2020 року відмовлено у задоволені адміністративного позову Акціонерного товариства "ДНІПРОВАЖМАШ" стосовно визнання протиправним та скасуванні прийнятого Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області податкового повідомлення-рішення № від 07.05.2019 року про нарахування АТ "ДНІПРОВАЖМАШ" грошового зобов`язання (штрафу 20%) в сумі 2118847,62 грн. за платежем "земельний податок з юридичних осіб 18010500).

Зазначене рішення суду першої інстанції оскаржено позивачем по справі з підстав неправильного застосування до спірних правовідносин норм матеріального та процесуального права і безпідставного неврахування судом доводів позивача про перевищення контролюючим органом своїх повноважень щодо проведення камеральної перевірки, яку відповідач міг здійснювати виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, а також даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість. При цьому, апелянт вказує на те, що своєчасність сплати платником податків і зборів мав біти перевіряти під час документальної перевіри в порядку, передбаченому статтями 77, 78 Податкового кодексу України. Оскільки з`ясування відповідачем під час податкової перевірки питань, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення такого виду податкової перевірки, на думку позивача, дії відповідача не можна визнати такими, що відповідають наведеним ознакам. За вказаних обставин, апелянт наполягає, що у його випадку відповідач, здійснюючи дослідження питань своєчасності сплати позивачем узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, вийшов за межі предмету камеральної перевірки, у зв`язку з чим дії відповідача щодо проведення камеральної перевірки, результати якої оформлені Актом №6920/04-36-50-30/00168076 від 11.02.2020 року, є протиправними, а сама перевірка - незаконною, що є безумовною підс тавою для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення№ від 07.05.2019 року, винесеного на підставі цього Акту перевірки.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечуючи проти доводів апелянта, просить залишити без змін рішення суду першої інстанції, а вимоги апеляційної скарги залишити без задоволення з підстав помилкового розуміння позивачем положень ст.ст.57, 75, 77, 78 і 126 Податкового кодексу

Заслухавши в судовому засіданні пояснення сторін по справі, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин та правильність застосування до спірних правовідносин норм матеріального права, судова колегія дійшла висновку про відсутність правових підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, виходячи з нижченаведеного

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуване у цій справі позивачем повідомлення рішення № від 07.05.2019 року про нарахування Акціонерному товариству «ДНІПРОВАЖМАШ» грошового зобов`язання (штрафу 20%) в сумі 2118847,62 грн. за платежем земельний податок з юридичних осіб 18010500) було прийнято Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області на підставі Акту перевірки від 18.03.2019 року № 13341/04-36-50-43/00168076, оформленого за результатом проведеної 18.03.2019 року начальником відділу місцевих податків і зборів, екологічного податку та рентної плати Правобережного управління Головного управління ДФС у Дніпропетровській області Гирич О.В. на підставі п.п.191.1.1, п.п.191.1.2 п.191.1 ст.191, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 розділу І Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року №2755-VI та у порядку, визначеному п.57.1 ст.57, п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 та ст.76 Податкового кодексу України, камеральної перевірки з питання порушення термінів сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за листопад-грудень 2017 року, січень-червень 2018 року АТ «ДНПТРОВАЖМАШ» ().

Зокрема, у складеному за результатами перевірки Акті від 18.03.2019 року № 13341/04-36-50-43/00168076 зафіксовано порушення АТ «Дніпроважмаш» вимог п.287.3 ст. 287 Податкового кодексу України, а саме, порушення термінів сплати узгоджених сум податкового зобов`язання з плати за землю по податковим накладним з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності):

- № від 20.02.2017 за 2017 рік - кількість днів затримки 243, оскільки граничний термін сплати був визначений 30.12.2017 року, а податковий борг погашено платіжним дорученням № 15070 тільки 30.08.2018;

- № від 01.03.2017 (уточнюючий) за 2017 рік - кількість днів затримки 243, оскільки граничний термін сплати був визначений 30.12.2017 року, а податковий борг погашено платіжним дорученням № 15070 від 30.08.2018;

- № від 20.02.2017 (уточнюючий) за 2017 рік - кількість днів затримки 212, 274, 274, 274, оскільки граничний термін сплати був 30.01.2018 року, а податковий борг було погашено платіжним дорученням № 15070 від 30.08.2018, № 1242 від 31.10.2018, № 1235 від 31.10.2018 та № 1237 від 31.10.2018;

- № від 01.03.2017 (уточнюючий) за 2017 рік - кількість днів затримки 274, оскільки граничний термін сплати був 30.01.2018 року, а податковий борг було погашено платіжним дорученням № 1237 від 31.10.2018;

- № від 20.02.2018 за 2018 рік - кількість днів затримки становить 243, оскільки граничний термін сплати був визначений 02.03.2018 року, а податковий борг було погашено платіжним дорученням № 1237 від 31.10.2018;

- № від 20.02.2018 за 2018 рік кількість днів затримки 215, оскільки граничний термін сплати був 30.03.2018 року, а податковий борг погашено тільки платіжнеим дорученням № 1237 від 31.10.2018;

- № від 20.02.2018 за 2018 рік, граничний термін погашення був встановлений 30.04.2018 року, але податковий борг був погашений тільки платіжними дорученнями № 1237 від 31.10.2018, № 392239 від 31.10.2018, № 17_4 від 31.10.2018, № 1243 від 24.10.2018, № І110118ОР51 від 01.11.2018, № І11018MAKZ від 01.11.2018, № I11018P7EB від 01.11.2018, № I11018NGSI від 01.11.2018, № I11018MZ01 від 01.11.2018, № I11018L8WE від 01.11.2018, № I11018POWJ від 01.11.2018, № I11018LQX0 від 01.11.2018, № I11018KQCK від 01.11.2018, № I11018O3JP від 01.11.2018, № 1296 від 26.11.2018, № 1289 від 26.11.2018, № 1291 від 26.11.2018, № 271835 від 26.11.2018, № 17_1 від 26.11.2018, № 1297 від 29.10.2018, № I112790PZ4 від 27.11.2018, № I11279QTUL від 27.11.2018, № I11279Q6DP від 27.11.2018, № 20867 від 30.11.2018, внаслідок чого кількість днів затримки становить 184, 184, 184, 184, 185, 185, 185, 185, 185, 185, 185, 185, 185, 210, 210, 210, 210, 210, 210, 211, 211, 211, 214;

- № від 20.02.2018 за 2018 рік, по якій граничний термін сплати був 30.05.2018 року, але погашений податковий борг був тільки платіжними дорученнями № 20867 від 30.11.2018 та № 20868 від 30.11.2018, внаслідок чого кількість днів затримки становить 184 і 184;

- № від 21.05.2018 (уточнюючий) за 2018 рік, по якій кількість днів затримки становить 184 і 233, оскільки граничний термін сплати був 30.05.2018 року, але податковий борг був погашений тільки платіжними дорученнями № 20868 від 30.11.2018 та № 16 від 18.01.2019;

- № від 20.02.2018 за 2018 рік - граничний термін сплати був встановлений 30.05.2018 року, а податковий борг погашений тільки платіжним дорученням № 16 від 18.01.2019, внаслідок чого кількість днів затримки становить 202;

- № від 21.05.2018 (уточнюючий) за 2018 рік, по якій граничний термін сплати був 30.06.2018 року, але податковий борг було погашено платіжними дорученнями № 1690 від 31.01.2019 та № 16 від 18.01.2019, внаслідок чого кількість днів затримки становить 215 та 202;

- № від 20.02.2018 за 2018 рік, по якій граничний термін сплати 30.07.2018 року, але податковий борг був погашений тільки платіжними дорученнями № 1690 від 31.01.2019 та № 3147 від 28.02.2019, внаслідок чого кількість днів затримки становить185 та 213;

- № від 21.05.2018 (уточнюючий) за 2018 рік, по якій граничний термін сплати 30.07.2018 року, але податковий борг було погашено тільки платіжним доручення № 3147 від 28.02.2019, внаслідок чого кількість днів затримки становить 213.

Позивачем по справі не спростовуються вищенаведені факти, що були встановлені контролюючим органом під час проведення камеральної перевірки, а податкове повідомлення рішення в частині нарахування йому грошового зобов`язання (штрафу 20%) в сумі 2118847,62 грн. за платежем земельний податок з юридичних осіб оскаржується до суду з підстав неправомірності використання Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області даних інформаційної бази під час проведення камеральної перевірки, оскільки вважає недопустимим дослідження контролюючим органом під час проведення камеральної перевірки платіжних доручень, які зазначені в акті камеральної перевірки.

Вирішуючи спір у цій справі по суті, суд першої інстанції спираючись на положення п.п.20.1.4. п.20.1. ст.20, 75.1 ст.75, п.п.76.1, 76.2 ст.76 Податкового кодексу України надав правильну правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами у цій справі, та дійшов обґрунтованого висновку, що під час проведення камеральної перевірки, яка за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства, контролюючий орган наділений правом перевіряти своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах. Задля досягнення вказаної мети, контролюючий орган здійснює арифметичний та логічний контроль правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), та перевіряє правильність складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків; правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; логічний зв`язок та узгодженість відповідних показників поточного періоду та їх зіставлення з показниками попередніх періодів).

Переконання апелянта про неправомірність дослідження контролюючим органом при проведенні камеральної перевірки платіжних доручень, на думку апеляційного суду дійсно є помилковим, оскільки камеральною перевіркою охоплювалися лише показники податкової звітності і первинні документи відповідачем не досліджувалися. Уся афіксована в Акті перевірки інформація, яка була з`ясована контролюючим органом лише по задекларованим позивачем у податковій звітності даними, у тому числі і за інтегрованою карткою платника (ІКП), яка є формою оперативного обліку податків, що ведеться у тому числі і по платежам за землю та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами.

Право контролюючого органу дослідження під час камеральної перевірки оперативного обліку позивача, який по суті є процесом відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП прямо передбачено Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 07.04.2016 року №422 (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), який саме і визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Судом першої інстанції при вирішенні спору у цій справі, детально перевірялися надані відповідачем копії ІКП за 2017 рік і за 2018 рік та роздрукована інформація з технологічних файлів по платнику АТ «Дніпроважмаш» з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за січень-червень 2018 року, за результатом дослідження яких судом правильно встановлено, що вказані в акті перевірки від 18.03.2019 року № 13341/04-36-50-43/00168076 платіжні доручення відображенні та зареєстровані в ІКП по платнику АТ «Дніпроважмаш», що повністю узгоджується з приписами Порядку №422, та не спростовується позивачем по цій справі.

Колегія суддів апеляційної інстанції повністю погоджується з висновками суду першої інстанції як в частині доведення контролюючим органом у цій справі факту вчинення позивачем податкового правопорушення, внаслідок не виконання покладеного на нього законодавцем обов`язку щодо самостійної сплатити протягом 10 календарних днів суми податкового зобов`язання з плати за землю, зазначеної у податкових деклараціях за 2017 рік і за 2018 рік, так і в частині правомірності притягнення АТ «Дніпроважмаш» згідно ст.126 ПК України до відповідальності у вигляді штрафу, накладеного за результатами проведеної контролюючим органом перевірки, яка по формі та по суті є саме камеральною.

Апелянтом під час перегляду даної справи в порядку апеляційного провадження не наведено переконливих доводів та не надано належних доказів, які б свідчили про необґрунтованість висновків суду першої інстанції стосовно порушення ним терміну сплати узгодженої суми податкового зобов`язання, що саме і слугувало підставою для нарахування контролюючим органом штрафу АТ «Дніпроважмаш» за несвоєчасну сплату узгодженого грошового зобов`язання, пов`язаного лише із фактом такого порушення.

Посилання апелянта про відсутність можливості у контролюючого органу під час камеральної перевірки з`ясувати по ІКП терміни погашення АТ «Дніпроважмаш» по вищезазначеним податковим накладним узгоджених сум податкового зобов`язання з плати за землю відповідними платіжними дорученнями судова колегія визнає лише як помилкове розуміння функціювання інформаційної системи органів ДФС, що врегульовано Порядком № 422, який регламентує процедуру ведення оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу, включаючи стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами, а також забезпечує органам ДФС можливість контроля на предмет відповідності податкової звітності вимогам та нормам, встановленим законодавцем і застосовувати заходи із погашення податкового боргу у випадках порушення податкової дисципліни з боку платників податків, та інш.

Так, у п.2 Порядку № 422 чітко та зрозуміло зазначено, що ІКП є формою оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами, а оперативний облік є процесом відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.

Пунктом 3 цього Порядку №422 встановлено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС, які в особі працівників структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи і їх керівники (п.4 п.5 Порядку №422) є відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників.

Зокрема, відповідно до п.1 розділу 2 Порядку №422 відповідними підрозділами органів ДФС з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів у тому числі і за напрямком наявності нарахованих сум податкового боргу з грошового зобов`язання.

Системний аналіз вищевикладеного дає апеляційному суду підстави дійти висновку, що у відповідних інформаційних базах (регістрах інформаційної системи) повністю відображена уся інформація, що стосується своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання платниками податків.

За наведених вище обставин та з огляду на те, що позивачем не підтверджено належними доказами обставин, на яких грунтуются апеляційна скарга, також як і не спростовано правомірність оскаржуваного ним у цій справі податкового повідомлення рішення, виходячи з системного аналізу матеріалів справи та положень чинного законодавства України, яким врегульовано спірні правовідносини, судова колегія дійшла висновку про необґрунтованість та безпідставність доводів апелянта щодо перевищення контролюючим органом у спірному випадку своїх повноважень та протиправності застосування положень Податкового кодексу України, що є підставою для відмови у задоволенні вимог апеляційної скарги позивача та для залишення без змін рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України суд -,

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Дніпроважмаш» залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року -залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов

суддя В.В. Мельник