Справа № 320/388/21
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/388/21 Суддя (судді) першої інстанції: Колеснікова І.С.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого-судді Парінова А.Б.,

суддів: Безименної Н.В.,

Грибан І.О.,

при секретарі судового засідання Почепі В.В.,

за участю учасників судового процесу:

від позивача (апелянта): ОСОБА_1

від відповідача: Швець О.О., Бут Н.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кіровоградської обласної державної адміністрації про визнання протиправними та скасування рішень, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И Л А :

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) з адміністративним позовом до Кіровоградської обласної державної адміністрації (надалі - відповідач), в якій просив суд:

- визнати протиправним і скасувати розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №39-вс від 28.12.2020 "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність";

- визнати протиправним і скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році, затвердженого розпорядженням відповідача №339-к від 21.12.2020, в частині виставлення балів та негативної оцінки;

- визнання протиправним і скасування розпорядження Кіровоградської обласної державної адміністрації №353-к від 24.11.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 ";

- поновити ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації;

- стягнути з Кіровоградської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу з 28.12.2020 до дня поновлення на роботі; допущення до негайного виконання рішення суду в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено про необґрунтованістю висновку дисциплінарної комісії щодо невиконання позивачем вимог частини четвертої статті 10 Закону України "Про державну службу", що полягало у неповідомленні позивачем голови обласної державної адміністрації про реєстрацію себе кандидатом в депутати, оскільки у зазначеному випадку державний службовець повідомляє письмово про реєстрацію його кандидатом у депутати керівника державної служби, а не голову місцевої державної адміністрації. Також, позивачем зазначено про проведення відповідачем оцінювання результатів його службової діяльності, за наслідками якого позивачу виставлено негативну оцінку, без дотримання принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця, без врахування ключових показників діяльності позивача, визначених з урахуванням його посадових обов`язків, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, оскільки оскаржуваний негативний висновок не містить конкретних зауважень, заперечень чи спростувань щодо досягнутих позивачем результатів, а обґрунтування виставлених оцінок практично зводиться до цитування критеріїв виставлення балів, що свідчить про формальність їх виставлення та суперечить принципам обґрунтованості й пропорційності, визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Крім того, позивачем наголошено на відсутності протягом року, за який здійснювалось оцінювання результатів його діяльності, зауважень з боку керівництва з приводу неналежного, неповного або несвоєчасного виконання позивачем завдань, та зазначено про неодноразове преміювання керівництвом за результатами виконання завдань, що свідчить про належне виконання позивачем своїх службових обов`язків.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021року в задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції позивач (надалі - апелянт) подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Так, в своїй апеляційній скарзі апелянт посилається на незаконність, необґрунтованість та необ`єктивність рішення суду, порушення судом норм процесуального права та неправильного застосування норм матеріального права.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що судом першої інстанції не взято до уваги, що на час навчання за нею зберігається відповідна посада, яка не є вакантною, а її звільнення з посади зумовлює неможливість подальшого навчання за державним замовленням у відповідному закладі освіти. Крім того, позивачка наголошує на тому, що після подання заяви про звільнення вона продовжувала виходити на роботу та виконувала свої посадові обов`язки як у день, так і після прийняття відповідачем спірного розпорядження.

В судовому засіданні позивач підтримав доводи апеляційної скарги, просив скасувати рішення суду першої інстанції й прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог, посилаючись на порушення судом при винесенні рішення норм процесуального та матеріального права. Крім того, апелянт звертає увагу, що судом першої інстанції не надано належної оцінки тим обставинам, що на момент звільнення не відбулося реорганізації або ліквідації Генеральної прокуратури України.

Представники відповідача заперечували проти апеляційної скарги з підстав викладених у письмовому відзиві на апеляційну скаргу та просили суд залишити без змін рішення суду першої інстанції.

Відповідно до положень статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 04.05.2020 №105-к ОСОБА_1 призначено на посаду керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації з 02.05.2020 як такого, що пройшов конкурсний відбір та став його переможцем, відповідно до частини першої статті 31 Закону України "Про державну службу", присвоєно ОСОБА_1 6 ранг державного службовця в межах категорії "Б" посад державної служби.

Головою обласної державної адміністрації визначено керівнику апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації ОСОБА_1 завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" на 2020 рік, з якими позивач ознайомився 12.05.2020, про що свідчить його розписка про ознайомлення на зазначених завданнях.

Першим заступником голови обласної державної адміністрації подано на ім`я голови Кіровоградської облдержадміністрації службову записку, в якій зазначено, що на виконання доручення голови обласної державної адміністрації від 18.11.2020 №01-26/180/0.1 було отримано інформацію начальника відділу управління персоналом апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_6 стосовно дотримання керівниками структурних підрозділів обласної державної адміністрації (в тому числі керівником апарату обласної державної адміністрації) вимог Закону України "Про державну службу" в частині політичної неупередженості, з якої встановлено, зокрема, що керівник апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 заявою на ім`я голови обласної державної адміністрації від 04.10.2020 скористався своїм правом на надання йому відпустки без збереження заробітної плати на час участі у виборчому процесі. Зазначену відпустку надано розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 05.10.2020 №250-к "Про надання ОСОБА_1 відпустки без збереження заробітної плати". Втім, керівник апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 порушив частину четверту статті 10 Закону України "Про державну службу" в частині того, що не повідомив про реєстрацію себе як кандидата в депутати в одноденний строк (з копії документів, які надані як додаток до заяви про відпустку, вбачається, що реєстрація відбулася 25.09.2020, тоді як заява датована 04.10.2020).

На підставі вказаної службової записки головою Кіровоградської обласної державної адміністрації прийнято розпорядження від 19.11.2020 №768-р "Про порушення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 ", яким відкрито дисциплінарне провадження стосовно порушення керівником апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 чинного законодавства України, утворено дисциплінарну комісію Кіровоградської обласної державної адміністрації з розгляду дисциплінарних справ, визначено строк здійснення дисциплінарного провадження 45 днів, відсторонено на час здійснення дисциплінарного провадження керівника апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 від виконання його посадових обов`язків.

За результатами дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Кіровоградської обласної державної адміністрації внесено голові Кіровоградської обласної державної адміністрації подання від 17.12.2020, яким запропоновано притягнути ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та застосувати до нього такий вид дисциплінарного стягнення як попередження про неповну службову відповідність (пункт 3 частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу".

Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 21.12.2020 №339-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році" затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році за формою, визначеною додатком 5 до Типового порядку, що додається, відповідно до статті 44 Закону України "Про державну службу", Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (зі змінами), керуючись Методичними рекомендаціями щодо визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", та затвердження висновку, затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 18.09.2020 №174-20, і розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 05.10.2020 №633-р "Про визначення результатів службової діяльності державних службовців".

Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 24.12.2020 №353-к "Про звільнення ОСОБА_1 " на підставі розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 21.12.2020 №339-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році" звільнено ОСОБА_1 з посади керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації 28.12.2020 відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу".

Головою Кіровоградської обласної державної адміністрації на підставі подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Кіровоградської обласної державної адміністрації стосовно результатів розгляду дисциплінарної справи щодо порушення чинного законодавства України керівником апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 від 17.12.2020 №01-24/920/0.2. прийнято розпорядження від 28.12.2020 №39-вс "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність", яким керівника апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні дисциплінарного проступку, який полягає у його бездіяльності щодо виконання вимог частини четвертої статті 10 Закону України "Про державну службу" (неповідомлення голови обласної державної адміністрації про реєстрацію себе кандидатом в депутати в одноденний строк), та кваліфікується як невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця за пунктом 8 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу" і до якого застосовується вид дисциплінарного стягнення, передбачений пунктом 3 частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу", а саме: попередження про неповну службову відповідність, та попереджено ОСОБА_1 про неповну службову відповідність.

Вважаючи протиправними висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача у 2020 році, розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність та про звільнення позивача із займаної посади, позивач звернувся з позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що наявними у матеріалах справи доказами підтверджується вчинення позивачем дисциплінарного проступку, встановленого пунктом 8 частини другої статті 65 Закону №889-VIII, дотримання відповідачем порядку здійснення дисциплінарного провадження за вказаним фактом, відповідності застосованого до позивача дисциплінарного стягнення визначеному Законом №889-VIII виду дисциплінарної відповідальності та строкам накладення дисциплінарного стягнення, що свідчить про правомірність розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №39-вс від 28.12.2020 "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність" та відсутність підстав для його скасування. Суд першої інстанції зазначив, що оцінювання службової діяльності керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації ОСОБА_1 відбулось відповідно до вимог Закону №889-VIII, з дотриманням процедури, визначеної Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, а тому висновок за результатами оцінювання службової діяльності позивача, затверджений розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №339-к від 21.12.2020, є правомірним, з огляду на що правові підстави для його скасування відсутні.

Переглядаючи справу за наявними у ній доказами, перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає про таке.

В частині позовних вимог щодо визнання протиправним і скасувати розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №39-вс від 28.12.2020 "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність", колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначено Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 року №889-VIII (в редакції, чинній на час виникнення між сторонами спірних відносин, надалі - Закон №889-VIII).

Частиною першою статті 2 Закону №889-VIII визначено, зокрема, що безпосередній керівник - найближчий керівник, якому прямо підпорядкований державний службовець (пункт 1); керівник державної служби в державному органі (далі - керівник державної служби) - посадова особа, яка займає вищу посаду державної служби в державному органі, до посадових обов`язків якої належить здійснення повноважень з питань державної служби та організації роботи інших працівників у цьому органі (пункт 3).

Згідно статті 3 Закону №889-VIII, цей Закон регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця (частина перша). Дія цього Закону поширюється на державних службовців місцевих державних адміністрацій (пункт 3 частини другої).

Відповідно до статті 5 Закону №889-VIII, правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби (частина перша). Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом (частина друга). Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом (частина третя).

Статтею 64 Закону №889-VIII встановлено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом (частина перша). Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом (частина друга).

Згідно статті 65 Закону №889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина перша). Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу (частина друга). Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду (частина третя).

Приписами статті 66 Закону №889-VIII встановлено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби (частина перша).

У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням (частина друга). У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина третя). У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 2 та 8 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4 та 5 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може попередити такого державного службовця про неповну службову відповідність (частина четверта).

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина шоста).

За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення (частина сьома).

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, що в разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, до останнього може застосовуватися дисциплінарне стягнення.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується сторонами, що Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 24.12.2020 року №353-к "Про звільнення ОСОБА_1 " на підставі розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 21.12.2020 №339-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році" звільнено ОСОБА_1 з посади керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу".

Колегія суддів звертає увагу, що з 28.12.2020 року позивач був звільнений з посади, яку обіймав та втратив статус державного службовця, а отже відповідачем з порушенням вимог законодавства 28.12.2020 року винесено розпорядження №39-вс "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність".

Крім того, судом першої інстанції зазначено, що з наявних у матеріалах дисциплінарної справи доказів вбачається, що постановою Київської міської територіальної виборчої комісії від 25.09.2020 №45 "Про реєстрацію кандидатів у депутати Київської міської ради у єдиному багатомандатному виборчому окрузі та територіальних виборчих округах на чергових виборах Київського міського голови та депутатів Київської міської ради 25 жовтня 2020 року" зареєстровано кандидатів у депутати Київської міської ради, включених до єдиного та територіальних виборчих списків КИЇВСЬКОЇ МІСЬКОЇ ОРГАНІЗАЦІЇ ПАРТІЇ "ЗА МАЙБУТНЄ" у єдиному багатомандатному виборчому окрузі та територіальних виборчих округах на чергових виборах депутатів Київської міської ради 25 жовтня 2020 року згідно додатків, серед яких у відповідних списках кандидатом у депутати Київської міської ради в єдиному багатомандатному та у територіальному виборчому окрузі №10 значиться ОСОБА_1 .

Зазначений доказ підтверджує факт реєстрації позивача кандидатом у депутати 25.09.2020 року, а отже, в силу приписів статті 10 Закону №889-VIII позивач був зобов`язаний в одноденний строк письмово повідомити про це свого керівника державної служби, тобто голову Кіровоградської обласної державної адміністрації.

Суд першої інстанції зазначає, що в матеріалах справи не містять будь-яких доказів письмового повідомлення позивачем голови Кіровоградської обласної державної адміністрації про реєстрацію позивача 25.09.2020 року кандидатом у депутати протягом одного дня з моменту такої реєстрації. Позивачем під час судового розгляду на наявності таких доказів не наголошувалось, буд-яких клопотань з цього приводу суду не заявлялось.

Колегія суддів не погоджується з даними твердженнями суду першої інстанції, оскільки в матеріалах справи міститься Розпорядження від 18 вересня 2020 року Голови Кіровоградської обласної державної адміністрації про надання позивачу оплачуваної відпустки, у зв`язку з навчанням, тривалістю 13 календарних днів в період з 21 вересня по 03 жовтня 2020 року.

Отже в період з 25 вересня 2020 року по 03 жовтня 2020 року позивач перебував на навчанні, що підтверджується матеріалами справи, а відповідачем даного факту не заперечується.

В матеріалах справи міститься заява позивача від 04 жовтня 2020 року (перший робочій день) про надання неоплачуваної відпустки на період участі у виборчому процесі, яка подана Голові Кіровоградської обласної адміністрації, а отже твердження відповідача, з яким погодився суд першої інстанції про не своєчасне повідомлення позивача про участь у виборчому процесі є необґрунтованою.

Так, Розпорядження від 05 жовтня 2020 року за №250-к Головою Кіровоградської обласної державної адміністрації надано позивачу неоплачувану відпустки без збереження заробітної плати на час виборчого процесу відповідно до частини 4 статті 10 Закону України "Про державну службу" та статті 237 Виборчого кодексу України, тривалістю 33 календарні дні з 05 жовтня по 06 листопада 2020 року.

Колегія суддів звертає увагу, що вимоги ч. 4 ст. 10 Закону №889-VIII, чітко передбачає обов`язок державного службовця повідомити керівництво, після реєстрації Центральною виборчою комісією його, як кандидатом у депутати, а не заздалегідь про намір взяти участь у виборчому процесі.

З аналізу матеріалів справи та норм права колегія суддів доходить висновку, що позивачем дотримано вимоги ч. 4 ст. 10 Закону №889-VIII, а твердження суду першої інстанції про не повідомлення позивачем Голову обласної державної адміністрації про участь у виборчому процесі є необгрунтованою, оскільки в матеріалах справи міститьяс заява позивача та Розпорядження про надання ОСОБА_1 відпустки без збереження заробітної плати на час виборчого процесу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку, що розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №39-вс від 28.12.2020 "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність" підлягає скасуванню, оскільки прийнято з порушенням вимог законодавства.

В частині позовних вимог щодо визнання протиправним і скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році, затвердженого розпорядженням відповідача №339-к від 21.12.2020, в частині виставлення балів та негативної оцінки та визнання протиправним і скасування розпорядження Кіровоградської обласної державної адміністрації №353-к від 24.11.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 ", судом встановлено, що розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 21.12.2020 №339-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році" затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 у 2020 році за формою, визначеною додатком 5 до Типового порядку, що додається, відповідно до статті 44 Закону України "Про державну службу", Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 №640 (зі змінами), керуючись Методичними рекомендаціями щодо визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", та затвердження висновку, затвердженими наказом Національного агентства України з питань державної служби від 18.09.2020 №174-20, і розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 05.10.2020 №633-р "Про визначення результатів службової діяльності державних службовців".

Згідно зазначеного висновку, за результатами оцінювання службової діяльності керівника апарату обласної державної адміністрації ОСОБА_1 виставлено оцінку - "негативна".

На підставі вказаного розпорядження головою Кіровоградської обласної державної адміністрації прийнято інше розпорядження від 24.12.2020 №353-к "Про звільнення ОСОБА_1 ", яким позивача звільнено з посади керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу".

Пунктом 4 частини першої статті 83 Закону №889-VIII встановлено, що державна служба припиняється за ініціативою суб`єкта призначення (стаття 87 цього Закону).

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону №889-VIII, підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Судом першої інстанції встановлено, що позивача було звільнено із займаної посади у зв`язку з отриманням ним негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності за 2020 рік.

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців визначено статтею 44 Закону №889-VIII та постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10.07.2019 №591), якою затверджено "Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців".

Так, статтею 44 Закону №889-VIII визначено, зокрема, що результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри (частина перша).

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (частина друга).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (частина третя).

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (частина четверта).

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина п`ята).

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина шоста).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (частина сьома).

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи (частина восьма).

Судом першої інстанції встановлено, що 12.05.2020 позивач ознайомився із завданнями і ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" на 2020 рік, якими позивачу визначено наступні завдання: 1) здійснення керівництва апаратом обласної державної адміністрації. Ключові показники результативності, ефективності та якості: - організаційно-технічне забезпечення нарад, інших заходів, що проводяться керівництвом обласної державної адміністрації, проведено на високому рівні, без ускладнень; у 100% виконанні до запланованих; - забезпечено якісне функціонування системи електронного документообігу та системи обміну документами з використанням системи електронної взаємодії: - 100% проходження власних документів через систему електронного документообігу; - 100% надсилання районними державними адміністраціями документів обласної державної адміністрації через систему електронної взаємодії; - звернення громадян розглянуті без порушень термінів та у 100% кількості до тих, що надійшли; 2) створення професійної державної служби та забезпечення діяльності апарату обласної державної адміністрації кваліфікованими і високопрофесійними та компетентними працівниками. Ключові показники результативності, ефективності та якості: - виконавська дисципліна без порушень термінів та у 100% виконанні; - відбір претендентів на посади державної служби та посади, на які не поширюється Закон України "Про державну службу": проведено конкурси на зайняття посад державної служби: без порушень встановлених термінів; у 100% кількості до оголошених; проведено навчання членів конкурсних комісій щодо інструментів оцінювання професійної компетентностей; - проведено щорічне оцінювання державних службовців за 2020 рік: відсутність негативної оцінки серед працівників, що підлягають оцінюванню; - 100%дотримання встановлених термінів без їхнього порушення; - розроблено потребу щодо підвищення професійної компетентності працівників на 2020 рік в Регіональному центрі підвищення кваліфікації Кіровоградської області; 3) оптимізація чисельності та структури обласної державної адміністрації та районних державних адміністрацій області. Ключові показники результативності, ефективності та якості: - розроблено та подано проект оптимізації чисельності та структури апарату та структурних підрозділів обласної державної адміністрації; - розроблено та затверджено посадові інструкції працівників апарату; 4) досягнення високого рівня доброчесності та етичної поведінки працівників апарату обласної державної адміністрації. Ключові показники результативності, ефективності та якості: - здійснено моніторинг інформації та повідомлень в засобах масової інформації інтернет-виданнях про факти порушень норм етичної поведінки державних службовців місцевих державних адміністрацій області, звернень громадян до обласної державної адміністрації з даних питань; - розроблено пам`ятку для державних службовців інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щодо виявлення та врегулювання конфлікту інтересів та розміщено на офіційному сайті обласної державної адміністрації; 5) координація роботи колегіальних органів (комісій, рад тощо). Ключові показники результативності, ефективності та якості: - внесено на засідання комісії з питань нагородження пропозицій про нагородження державними нагородами, присвоєння почесних звань, відзнаками Президента України та обласної державної адміністрації; - якість = 100% відповідність підготовлених документів до вимог чинного законодавства; - забезпечено організаційно-технічне проведення 10 засідань колегії обласної державної адміністрації.

За результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за 2020 рік керівнику апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації виставлено наступні бали: завдання №1 - 3 бали, завдання №2 - 2 бали, завдання №3 - 2 бали, завдання №4 - 2 бали, завдання №5 - 2 бали, середній бал оцінювання - 2,2. Із вказаними результатами оцінювання позивача ознайомлено 17.12.2020.

Відповідно до пункту 1 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, цей Порядок визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "А", "Б" і "В".

Згідно приписів пунктів 2, 3 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри. Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Пунктом 4 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців встановлено, що учасниками процесу оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та готує пропозиції щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "А"; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

Відповідно до пункту 7 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, оцінювання проводиться на підставі ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності держслужбовця, визначених з урахуванням його посадових обов`язків, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Приписами пункту 9 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців визначено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Згідно пункту 12 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Завдання і ключові показники для державного службовця на поточний рік визначаються у січні - вересні цього року в разі призначення (переведення) на посаду державної служби, виходу на роботу після відсутності на службі у випадках, передбачених абзацами третім - п`ятим пункту 14 цього Порядку, поновлення на посаді державної служби. Такі завдання і ключові показники визначаються протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) або виходу на роботу.

Якщо завдання і ключові показники для державного службовця (крім державного секретаря міністерства) неможливо визначити у строки, передбачені цим пунктом, у зв`язку з його тимчасовою непрацездатністю, відпусткою або професійним навчанням, вони визначаються протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу, а в разі відсторонення від виконання посадових обов`язків (повноважень) - протягом п`яти робочих днів після початку виконання посадових обов`язків. Завдання і ключові показники для таких державних службовців на поточний рік не визначаються, якщо вихід на роботу або початок виконання посадових обов`язків настають у жовтні - грудні цього року.

Для державних службовців, які перебувають у службових відрядженнях, завдання і ключові показники визначаються в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Пунктом 33 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців визначено, що завдання і ключові показники державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", визначаються за формою згідно з додатком 7 з урахуванням стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції.

За приписами пункту 37 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" і "В", оціночну співбесіду.

Згідно пункту 39 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" і "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" і "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Відповідно до пункту 41 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За змістом додатку №4 до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців критеріями виставлення балів є: - " 0" - завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції; - " 1" - завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо; - " 2" - завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо); - " 3" - завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки; - " 4" - завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення. Пройдено професійне навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС).

Отже, відповідно до критеріїв виставлення балів, бали " 2", " 3" та " 4" виставляються в разі, коли завдання виконане, водночас при частковому виконанні завдання виставляється бал " 1".

Як вбачається з матеріалів справи та не спростовується сторонами, що Розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації від 04.05.2020 року №105-к ОСОБА_1 призначено на посаду керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації з 02.05.2020 року, як такого, що пройшов конкурсний відбір та став його переможцем, відповідно до частини першої статті 31 Закону України "Про державну службу", присвоєно ОСОБА_1 6 ранг державного службовця в межах категорії "Б" посад державної служби.

Колегія суддів звертає увагу, що позивача призначено на відповідну посаду в травні 2020 року та ним 12 травня 2020 року Затверджено ключові показники на результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2020 рік.

З матеріалів проведеного оцінювання службової діяльності позивача у 2020 році вбачається, що за результатами визначеного позивачу завдання №1 (здійснення керівництва апаратом обласної державної адміністрації) досягнуто наступні результати відповідно до показників результативності, ефективності та якості: проведення нарад та інших заходів забезпечено на високому рівні, без ускладнень; забезпечено проходження власних документів облдержадміністрації через систему електронного документообігу та надсилання районним державним адміністраціям документів обласної державної адміністрації через систему електронної взаємодії; звернення громадян розглянуто без порушень термінів у відповідній кількості до тих, що надійшли; забезпечено неухильне дотримання виконавської дисципліни без порушень термінів.

В обґрунтування виставлення за результатами оцінювання виконання завдання №1 балу " 3" зазначено, що завдання виконано своєчасно.

Таким чином, враховуючи відсутність передбачених Порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців умов для виставлення максимального балу " 4" (зокрема, досягнення результату високої якості, з високим ступенем самостійності та ініціативності на його досягнення, внесення державним службовцем пропозицій щодо інших документів або їх удосконалення, проходження професійного навчання відповідно до індивідуальної програми, за результатами якого нараховано не менше ніж 0,4 кредиту Європейської кредитної трансферно-накопичувальної системи (ЄКТС)), відповідачем правомірно виставлено максимально можливий бал " 3" за виконання завдання №1.

Оцінюючи виконання позивачем завдання №2 (створення професійної державної служби та забезпечення діяльності апарату обласної державної адміністрації кваліфікованими і високопрофесійними та компетентними працівниками), встановлено досягнення наступних результатів: забезпечено проведення без порушень конкурсів на зайняття посад державної служби та забезпечено проведення навчання членів конкурсних комісій щодо інструментів оцінювання професійних компетентностей; забезпечено проведення щорічного оцінювання державних службовців категорії "В" без порушення термінів. Відсутні негативні оцінки серед працівників. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців категорій "Б" триває; розроблено потребу щодо підвищення професійної компетентності працівників на 2020 рік в Регіональному центрі підвищення кваліфікації.

Проте, обґрунтовуючи виставлений за результатами оцінювання виконання завдання №2 бал "2", зазначено, що завдання виконано, але: до виконання завдання ОСОБА_1 підійшов формально, знання поверхневі, не було чіткої відповіді на поставлені запитання. Не виявив достатніх знань з нормативно-правових актів з проведення добору на державну службу, а саме: не зазначивши, що на період встановленого карантину конкурси призупинено, а діє механізм добору на вакантні посади.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідач в результаті оцінювання зазначає, що завдання виконано, проте, в той же час зазначено, що позивач підійшов до виконання формально, отже в даному випадку завдання №2 містить суперечливі відомості.

За результатами оцінки виконання позивачем завдання №3 (оптимізація чисельності та структури обласної державної адміністрації та районних державних адміністрацій області) зазначено про досягнутий результат в частині забезпечення підготовки та затвердження структури апарату з оптимальною чисельністю та посадових інструкцій працівників апарату. Виставляючи за дане завдання бал " 2", відповідачем зазначено наступне обґрунтування: завдання виконане, але участі в робочому процесі під час забезпечення виконання цього завдання ОСОБА_1 не брав, у зв`язку з довготривалою відсутністю на робочому місці (відпустки навчальна та без збереження заробітної плати). В підтвердження цього ОСОБА_1 під час співбесіди не надав жодного жодної відповіді на поставлені питання щодо алгоритму дій при зазначеній оптимізації. В результатах зазначив виключно про структуру апарату, в той час, коли завдання виконано фактично по всій обласній державній адміністрації. Як висновок, проявив недостатньо професійну компетентність, знання алгоритму дій, низьку організаційну роботу з цього питання.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідач в результаті оцінювання зазначає, що завдання виконано, проте, в той же час зазначено, що позивач участі в робочому процесі не брав у зв`язку з перебування у відпустці.

Довідка-виклик, що знаходиться в матеріалах справи, підтверджує право позивача на отримання, відповідно до частини четвертої статті 216 КЗпП України, додаткової оплачуваної відпустки, оскільки містить дані про те, що позивач є слухачем Одеського інституту державного управління Національної академії державного управління при Президенті України та в період з 21 вересня по 03 жовтня 2020 року повинен скласти осінні екзамени.

В матеріалах справи міститься Розпорядження від 18 вересня 2020 року за №80-в Голови Кіровоградської обласної державної адміністрації про надання позивачу оплачуваної відпустки тривалістю 13 календарних днів, з 21 вересня 2020 року по 03 жовтня 2020 року, а обов`язки позивача на час відпустки покладено на Швець Ольгу - заступника керівника апарату.

Отже, в даному випадку позивач не міг виконувати свої обов`язки на час перебування на сесії в Одеському інституту державного управління Національної академії державного управління при Президенті України, а отже твердження відповідача, що позивачем не в повній мірі виконано завдання №3 є протиправним, оскільки останній перебував на навчанні, а його обов`язки виконувала Швець Ольгу - заступника керівника апарату.

Досліджуючи досягнутий результат при виконанні завдання №4 (досягнення високого рівня доброчесності та етичної поведінки працівників апарату обласної державної адміністрації) зазначено про досягнутий результат: забезпечено проведення постійного моніторингу негативної інформації про факти порушень норм етичної поведінки державних службовців та розроблено пам`ятку щодо виявлення та врегулювання конфлікту інтересів, яку розміщено на офіційному сайті обласної державної адміністрації. В обґрунтування виставленого за завдання №3 балу " 2", зазначено, що завдання не виконано повною мірою у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 особисто грубо порушено норми Закону України "Про державну службу" в частині політичної неупередженості.

Колегія суддів критично ставиться до даних висновків, оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що позивачем грубо порушено норми Закону України "Про державну службу" в частині політичної неупередженості та у висновку не зазначено, що порушив позивач.

За результатами оцінки виконання позивачем завдання №5 (координація роботи колегіальних органів (комісій, рад тощо)) зазначено про досягнутий результат в частині забезпечення та внесення на засідання комісії з питань нагородження пропозицій про нагородження державними нагородами, присвоєння почесних звань, відзнаками Президента України та обласної державної адміністрації у відповідності до вимог чинного законодавства. Виставляючи за дане завдання бал " 2", відповідачем зазначено наступне обґрунтування: завдання виконане, але: ОСОБА_1 виявив недостатність знань в алгоритмі його забезпечення та здійсненні процедури виконання. Не зазначено факт виконання другого ключового показника, що підтверджує відсутність обізнаності з цього питання та несамостійності у ході його забезпечення.

Колегія суддів звертає увагу, що в завданнях №№ 2, 3, 5 зазначено, що позивачем виконано завдання, проте додатково зазначені відомості про невиконання завдань, що в свою чергу свідчить про суперечність висновків.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що комісія під час оцінювання повинна конкретно зазначити щодо виконання чи не виконання завдань, а не містити двояке значення.

Крім того, колегія суддів критично ставиться до висновків суду першої інстанції, що під час судового засідання було допитано свідка ОСОБА_6 - заступник керівника апарату - начальника відділу управління персоналом апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації, оскільки дана особа є підлеглою позивача, а отже її свідчення можуть бути суперечливими та необ`єктивними.

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів вважає, що виставлені за результатами оцінювання виконання позивачем завдань №4-5 оцінка "2" є необ`єктивною та не відповідає критеріям виставленим балам, а відповідач підійшов формально до виставлення балів.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів доходить висновку, що розпорядженням голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №339-к від 21.12.2020 року про звільнення позивача прийнято передчасно, а отже оскаржуваний наказ підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог про поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації, колегія суддів зазначає наступне.

Так, згідно з ч. 1 ст. 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Зазначена норма права вказує на те, що суд, встановивши факт звільнення без законної на те підстави, зобов`язаний поновити працівника на раніше займаній посаді.

Відповідно до ст. 2401 КЗпП України у разі, коли працівника звільнено без законної підстави або з порушенням встановленого порядку, але поновлення його на попередній роботі неможливе внаслідок ліквідації підприємства, установи, організації, орган, який розглядає трудовий спір, зобов`язує ліквідаційну комісію або власника (орган, уповноважений управляти майном ліквідованого підприємства, установи, організації, а у відповідних випадках - правонаступника), виплатити працівникові заробітну плату за весь час вимушеного прогулу. Одночасно орган, який розглядає трудовий спір, визнає працівника таким, якого було звільнено за пунктом 1 статті 40 цього Кодексу. На такого працівника поширюються пільги і компенсації, передбачені статтею 493 цього Кодексу для вивільнюваних працівників, а його зайнятість забезпечується відповідно до Закону України "Про зайнятість населення".

Кодекс законів про працю України не наділяє орган, який розглядає трудовий спір, повноваженнями на обрання іншого способу захисту трудових прав, ніж зазначені в ч. 1 ст. 235 та у ст. 2401 КЗпП України. Отже суд, встановивши, що звільнення відбулося із порушенням установленого законом порядку, зобов`язаний поновити працівника на попередній роботі.

З огляду на те, що судом апеляційної інстанції скасовано розпорядження відповідача про звільнення позивача з відповідної посади, а отже позовні вимоги про поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації з 28.12.2020 року підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог про стягнення з Кіровоградської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу з 28.12.2020 року, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 статті 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до частини 1 статті 27 Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР "Про оплату праці" (із змінами і доповненнями) порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, підпунктом "з" пункту 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100 (далі - Порядок №100), встановлено, що вказаний Порядок обчислення середньої заробітної плати застосовується у випадку вимушеного прогулу.

Пунктом 2 вказаного Порядку визначено, що обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.

Відповідно до пункту 5 цього Порядку нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Згідно з пунктом 8 цього ж Порядку нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

З огляду на викладене, розрахунок середньоденної заробітної плати проводиться шляхом ділення заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин).

Як вбачається з матеріалів справи, згідно довідки Кіровоградської обласної державної адміністрації від 28.12.2020 року №01-25/30/03 сума середньоденної заробітної плати позивача складає 790,14 грн (жовтень 2020 - 0,00 грн.+ листопад 3160,57)/4дні).

Так, абз. 4 п. 2 Порядка № 100 встановлено, що якщо протягом останніх двох календарних місяців, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи.

Колегією суддів встановлено, що позивач перед звільнення перебував у період з 21 вересня по 06 листопада фактично у відпустці (навчання, виборчий процес), а отже відповідачем з порушенням вимог абз. 4 п. 2 Порядку № 100 складено довідку про середню заробітну плату.

Враховуючи вище викладене, колегія суддів доходить висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом стягнення з Кіровоградської обласної державної адміністрації на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 28.12.2020 року по 07.12.2021 року.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню частково, рішення суду першої інстанції - скасуванню, з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог частково, оскільки судом першої інстанції порушено норми матеріального права.

Керуючись статями 9, 34, 242, 243, 246, 250, 308, 310, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року скасувати та прийняти нове, яким адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати протиправним і скасувати розпорядження голови Кіровоградської обласної державної адміністрації №39-вс від 28.12.2020 "Про накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність".

Визнати протиправним і скасувати розпорядження Кіровоградської обласної державної адміністрації №353-к від 24.12.2020 "Про звільнення ОСОБА_1 ".

Поновити ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Кіровоградської обласної державної адміністрації з 28.12.2020 року.

Стягнути з Кіровоградської обласної державної адміністрації (, місцезнаходження: пл. Героїв Майдану, 1, м. Кропивницький-06, 25006) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) середню заробітну плату за час вимушеного прогулу з 28.12.2020 року по 07.12.2021 року.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді: Н.В. Безименна

І.О. Грибан

Повний текст постанови складено 13 грудня 2021 року.