Справа № 640/30365/20
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2021 року м. Київ № 640/30365/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Гарника К.Ю.., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України»

до Державної аудиторської служби України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача

Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресивні нафтогазові технології»

про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі по тексту - позивач), адреса: 01010, місто Київ, Кловський узвіз, будинок 7, поверх 16, адреса для листування: 03065, місто Київ, вулиця Любомира Гузара, будинок 44 до Державної аудиторської служби України (далі по тексту - відповідач), адреса: 04070, місто Київ, вулиця Петра Сагайдачного, будинок 4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Прогресивні нафтогазові технології» (далі по тексту - третя особа), адреса: 01042, місто Київ, вулиця Івана Кудрі, будинок 39, офіс 12, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-08-14-002013-b.

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що відповідачем проведено моніторинг щодо закупівлі, за результатами якого встановлено порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 та пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

Позивач вказує, що не погоджується з висновками відповідача з огляду на те, що під час оголошення процедури закупівлі UA-2020-08-14-002013-b позивачем в інформаційно-телекомунікаційній системі «PROZORRO» заповнювались всі необхідні поля, які передбачені даною системою для проведення процедури закупівлі, зокрема, в оголошенні передбачалось надання учасниками забезпечення тендерних пропозицій у вигляді банківської гарантії, що відображено в вказаних оголошеннях, шляхом заповнення відповідних (передбачених, реалізованих) полів у електронній системі закупівель.

Крім того, позивач стверджує, що ним, як замовником у тендерній документації передбачена вся необхідна інформація, зазначені всі необхідні вимоги щодо надання та оформлення забезпечення тендерної документації, зокрема, приведена примірна форма банківської гарантії, що викладено у додатку 6 «вимоги до банківської гарантії забезпечення тендерної пропозиції».

Також, позивач зазначає, що ним не було порушено пункт 2 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки позивачем у тендерній документації для процедури закупівлі - відкриті торги зазначена вся необхідні інформація, тобто дотримано всі вимоги законодавства та вичерпно зазначено всі підстави, встановлені статтею 17 Закону.

Позивач також стверджує, що оскаржуваний ним висновок не відповідає вимогам, встановленим частиною 7 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» та вимогам частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки відповідачем не конкретизовано які саме заходи має вжити позивач, не конкретизовано яку саме за змістом інформацію має оприлюднити позивач через електронну систему закупівель та/або які саме документи, що свідчать про вжиття таких заходів, що, на переконання позивача, свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Вказані обставини стали підставою для звернення до адміністративного суду з цією позовною заявою.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача послався на те, що під час здійснення моніторингу закупівлі відповідач виявив порушення з боку позивача положень статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», яке полягає в тому, що в опублікованому оголошенні про проведення відкритих торгів не міститься інформація про умови надання забезпечення тендерних пропозицій, а не забезпечення належного функціонування електронної системи закупівель не може спростувати виявлених порушень вимог Закону, які є чинними, та надалі не може визнавати прийнятий висновок від 18 листопада 2020 року №1067 протиправним.

Щодо порушення вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» представник відповідача послався на те, що під час здійснення моніторингу відповідач аналізував тендерну документацію позивача, яка затверджена протоколом тендерного комітету від 14 серпня 2020 року №20_971_п та виявив порушення, яке полягає в тому, що тендерна документація не містить підстав, встановлених статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, позивач не зазначив у додатку 2 до тендерної документації переліку документів, які мали надаватись на виконання частини 3 статті 17 Закону, що свідчить, що позивач зазначив лише про спосіб подання документів, які свідчили б про відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, а на підтвердження яких саме підстав та які документи вимагає позивача, який є замовником, не зазначено.

Щодо вимог про усунення виявленого порушення, представник відповідача послався на те, що у висновку зазначено, що позивач має протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити інформацію та документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, або ж аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

На підставі викладеного, представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Не погоджуючись з доводами, викладеними у відзиві на позовну заяву, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, в якому послався на аналогічні обставини тим, що викладені у позовній заяві та просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представник третьої особи письмових пояснень на позовну заяву не надав.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 грудня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 23 жовтня 2020 року №298 «Про початок моніторингу закупівель» Держаудитслужбою розпочато моніторинг закупівель відповідно до переліку, до якого у тому числі включено закупівлю за № UA-2020-08-14-002013-b (порядковий №42 додатку до наказу), замовником якої є позивач у даній справі.

Предметом закупівлі було «Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки (Ремонт вузлів одоризації газу на ГРС) Repair and maintenance services of machinery (Repair of gas odorizer units at gas-distribution plants (GDP)) (код ДК 021:2015:50530000-9: Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки), очікуваною вартістю закупівлі - 26 776 100,30 UAH без ПДВ, вид тендерного забезпечення - електронна гарантія.

Вказане оголошення про проведення відкритих торгів було оприлюднено на веб-сайті Prozorro 14 серпня 2020 року (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-14-002013-b)

За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі Держаудитслужбою складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 18 листопада 2020 року № 1067, який затверджено заступником Голови Держаудитслужби Шкуропатом О.Г. та оприлюднено в електронній системі закупівель 18 листопада 2020 року.

Підставою для проведення моніторингу стали виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель

У пункті 1 констатуючої частини Висновку зазначено, що предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), розгляду тендерних пропозицій. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (далі - Замовник) на 2020 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерні пропозиції приватного акціонерного товариства «ФАКЕЛ» (далі - ПРАТ «ФАКЕЛ»), товариства з обмеженою відповідальністю «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП» (далі - ТОВ «ГАЗОЙЛТЕХНОПАЙП») та товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОГРЕСИВНІ НАФТОГАЗОВІ ТЕХНОЛОГІЇ» (далі - ТОВ «ПРОГРЕСИВНІ НАФТОГАЗОВІ ТЕХНОЛОГІЇ»), повідомлення про намір укласти договір від 19.10.2020. За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що Замовник на порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону в оголошення про проведення відкритих торгів не вніс інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій. Крім того, за результатами аналізу інформації та документів, оприлюднених в електронній системі закупівель установлено, що тендерна документація Замовника не містить підстав, встановлених статтею 17 Закону, чим порушено норми пункту 2 частини другої статті 22 Закону.

За результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, установлено порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону. За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону установлено порушення пункту 2 частини другої статті 22 Закону. За результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, розгляду тендерних пропозицій - порушень не установлено. (пункт 2 констатуючої частини Висновку)

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів (пункт 3 констатуючої частини Висновку).

Не погодившись з висновком відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі по тексту - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03 лютого 2016 року (в редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Таким чином, Державна аудиторська служба України у відносинах здійснення державного фінансового контролю, є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі по тексту - Закон України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ).

Відповідно до частини 1 статті 2 Закону України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі (частина 2 статті 2 Закон України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ).

Відповідно до частини 1 статті 5 Закону України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Згідно з частиною 2 статті 5 Закону України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до частини 3 статті 5 Закон України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю (частина 4 статті 5 Закон України від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ).

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в частині 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року № 922-VIII (далі по тексту - Закон України від 25 грудня 2015 року №922-VIII), зокрема, у пункті 4 зазначено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Відповідно до частин 6, 7 статті 8 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII закупівля здійснюється відповідно до річного плану.

Згідно частини 1 статті 10 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю.

Щодо порушення позивачем пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII, суд виходить з наступного.

Так, у висновку №1067 зазначено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що Замовник на порушення вимог пункту 9 частини 2 статті 21 Закону в оголошення про проведення відкритих торгів не вніс інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

У своїх запереченнях на цей висновок відповідача, позивач зазначив, що «за результатами моніторингу установлено, що на порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про умови надання забезпечення тендерної пропозиції. Щодо даного питання, яке на думку ДЕРЖАВНОЇ АУДИТОРСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ (далі- Держаудитслужба) є порушенням, повідомляємо, що у відповідності до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 11.06.2020 № 1082, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником шляхом заповнення електронних форм, реалізованих в електронній системі закупівель, з окремими полями та завантаження відповідних електронних документів через автоматизоване робоче місце Замовника. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.

Під час оголошення процедури закупівлі, що була предметом моніторингу замовником в електронній системі закупівель заповнювались всі необхідні поля, які передбачені для проведення закупівлі. В даному випадку умовами передбачалося надання учасниками забезпечення тендерних пропозицій у вигляді банківської гарантії, що і відображено в оголошенні (див. Мал. 1), шляхом заповнення відповідних (передбачених, реалізованих) полів у електронній системі закупівель (див. Мал. 2)

Враховуючи викладене вище, Замовником належним чином зазначена вся інформація у відповідності до технічних можливостей електронної системи закупівель.

Згідно листа від 21.04.2020 №3304-04/25806-06 Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України зокрема зазначає про таке: «…щодо форми і вимог до забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, а також переліку формальних помилок наразі розробляються, замовники можуть самостійно встановлювати в тендерній документації розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій …».

Варто відмітити, що Замовником у тендерній документації передбачена вся необхідна інформація, зазначені всі необхідні вимоги щодо надання та оформлення забезпечення тендерної пропозиції, зокрема приведена примірна форма банківської гарантії. Дана інформація викладена у Додатку 6.1 «ВИМОГИ ДО БАНКІВСЬКОЇ ГАРАНТІЇ ЗАБЕЗПЕЧЕННЯ ТЕНДЕРНОЇ ПРОПОЗИЦІЇ» до тендерної документації за закупівлею Послуги з ремонту і технічного обслуговування техніки (Ремонт вузлів одоризації газу на ГРС) (номер процедури закупівлі в електронній системі закупівель UA-2020-08-14-002013-b).

Також повідомляємо, що зокрема у пункті 5 частини 1 статті 1 Закону зазначено, що: «Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього».

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 року № 166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» (в редакції від 14.11.2019) затверджено Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, згідно з яким адміністратором електронної системи закупівель є юридична особа, визначена Уповноваженим органом (Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства україни - далі Мінекономрозвитку) відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу.

З метою забезпечення належного функціонування електронної системи закупівель наказом Мінекономрозвитку від 07.04.2020 року № 648 «Про веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель» відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу визначено інформаційно-телекомунікаційну систему "PROZORRO" (за адресою в мережі Інтернет: www.prozorro.gov.ua) веб-порталом Уповноваженого органу з питань закупівель.

Враховуючи викладене вище, Замовник при оголошенні закупівлі діяв в межах Закону та наявної станом на дату оголошення закупівлі, технічної можливості та інструментарію для заповнення в електронній системі закупівель відповідних окремих полів та внесення інформації про умови надання забезпечення тендерної пропозиції. Це в свою чергу спростовує інформацію викладену у висновку Держаудитслужби в частині ознак порушень законодавства, щодо заповнення форми оголошення про проведення відкритих торгів в ході публікації матеріалів даної закупівлі шляхом формування/заповнення замовником окремих полів електронних форм електронної системи закупівель.

Також приводимо позицію, щодо розміщення інформації шляхом заповнення окремих полів електронної системі закупівель Вінницького окружного адміністративного суду, про що у рішенні за справою № 120/3003/19-а, в якому йдеться про наступне: «…Чинним законодавством передбачено проведення державних закупівель відповідним чином із застосуванням електронної системи Прозоро. Під час застосування вказаної системи користувач має правомірні очікування, що електрона система працюватиме належним чином, а також щодо безпроблемного користування та застосування такої системи. Користувач не повинен докладати самостійних значних зусиль для подолання недоліків вказаної системи».

Також просимо взяти до уваги та приводимо інформацію розміщену на сайті за наступним посиланням https://infobox.prozorro.org/articles/tenderne-zabezpechennya»

Згідно пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Відповідно до частини 1 статті 22 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Пунктом 15 частини 2 цієї ж статті передбачено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).

Так, з додатку 6 до тендерної документації «Вимоги до банківської гарантії забезпечення тендерної пропозиції» позивача, як замовника, вбачається, що позивачем у вказаному додатку зазначена інформація про умови надання забезпечення тендерної пропозиції, у тому числі наведена примірна форма банківської гарантії забезпечення тендерної пропозиції, також у додатку 6.1 тендерної документації зазначені вимоги, яким має відповідати банківської гарантії забезпечення тендерної пропозиції.

В обгрунтування порушення позивачем пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII відповідач у відзиві на позовну заяву послався на те, що незабезпечення належного функціонування електронної системи не може спростувати виявлених порушень.

Слід також зазначити, що у відповідності до пункту 3 Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 11 червня 2020 року № 1082, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ЦЗО/учасником/постачальником / органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю. У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів. Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.

У пункті 5 частини 1 статті 1 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII зазначено, що веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (далі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та є частиною електронної системи закупівель. Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього.

Крім того, Постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року № 166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» (в редакції від 14 листопада 2019 року) затверджено Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, відповідно до абзацу 2 пункту 2 адміністратором електронної системи закупівель (далі - адміністратор) є юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу.

Наказом Мінекономрозвитку від 07 квітня 2020 року № 648 «Про веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель» передбачено, що відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу визначено інформаційно-телекомунікаційну систему "PROZORRO" (за адресою в мережі Інтернет: www.prozorro.gov.ua) веб-порталом Уповноваженого органу з питань закупівель.

Крім того, суд наголошує, що чинним законодавством не покладено обов`язку на замовників процедури закупівлі відповідати за належне функціонування електронної системи, оскільки останні не є її розробниками та адміністраторами, а є лише користувачами, яким надано право при оголошенні про проведення процедури закупівлі заповнювати наявні в електронній системі поля з метою реалізації свого права на проведення відкритих торгів.

Таким чином, суд погоджується з доводами позивача про відсутність порушення ним пункту 9 частини 2 статті 21 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII.

Щодо порушення позивачем пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII, суд зазначає таке.

Так, у висновку №1067 відповідачем зазначено, що за результатами аналізу інформації та документів, оприлюднених в електронній системі закупівель установлено, що тендерна документація замовника не містить підстав, встановлених статтею 17 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII, чим порушено норми пункту 2 частини 2 статті 22 цього Закону.

У запереченнях до висновку позивач зазначив таке: «Враховуючи частину1 статті 26 Закону, розділом ІІІ до Тендерної документацієї встановлені вимоги щодо подання тендерної пропозиції учасником, а саме:

« 1.1. Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в цій тендерній документації та шляхом завантаження необхідних документів/інформації/файла/-ів, перелік яких визначено в додатку 2 до цієї тендерної документації».

Підпунктом 1.2. частини 1 розділу ІІІ тендерної документації встановлено:

«Поданням своєї тендерної пропозиції учасник:

- підтверджує, що тендерна пропозиція подається з дотриманням чинного законодавства та нормативних актів України;

- підтверджує повну і беззаперечну згоду з усіма умовами, що вказані в проекті договору згідно вимог Додатку 4 до тендерної документації та зобов`язується укласти договір про закупівлю не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації (у випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів);

- інформує замовника в електронній системі закупівель про відсутність підстав у замовника щодо відмови в участі у процедурі закупівлі та/або відхилення тендерної пропозиції учасника, зазначених у статті 17 та ч.15ст. 29 Закону;

- підтверджує, що його тендерна пропозиція буде дійсною, протягом терміну, визначеного в п. 4 даного розділу;

- підтверджує, що він не має жодних обмежень для здійснення видів діяльності, що визначені договором про закупівлю (в т.ч. щодо установчих документів);

- підтверджує, що він та його пропозиція не підпадає під дію рішення/-нь Ради національної безпеки і оборони України щодо застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), що введене/-ні в дію відповідним/-ми указом/-ами Президента України, та інших обмежувальних заходів (санкцій, спеціальних санкцій), які застосовуються у відповідності до законодавства України чинного на кінцеву дату подання тендерних пропозицій;

- підтверджує, що технічні, якісні характеристики предмета закупівлі передбачають необхідність застосування заходів із захисту довкілля».

Таким чином Замовником виконана вимога пункту 2 частини другої статті 22 Закону.»

Згідно пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості: один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

Відповідно до частини 1 статті 16 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Частиною 2 статті 16 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII визначено, що Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

У відповідності до частини 1 частини 2 статті 17 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості:

1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;

2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;

3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;

4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);

5) кількість товару та місце його поставки;

6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;

7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;

9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;

10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію.

У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;

11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;

13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);

17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;

19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Згідно частини 1 статті 26 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його тендерної пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система закупівель повинна забезпечити можливість подання тендерної пропозиції/пропозиції всім особам на рівних умовах.

Так, відповідно до розділу ІІІ Тендерної документації:

« 1.1. Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 Закону і в цій тендерній документації та шляхом завантаження необхідних документів/інформації/файла/-ів, перелік яких визначено в додатку 2 до цієї тендерної документації».

Підпунктом 1.2. частини 1 розділу ІІІ тендерної документації встановлено:

«Поданням своєї тендерної пропозиції учасник:

- підтверджує, що тендерна пропозиція подається з дотриманням чинного законодавства та нормативних актів України;

- підтверджує повну і беззаперечну згоду з усіма умовами, що вказані в проекті договору згідно вимог Додатку 4 до тендерної документації та зобов`язується укласти договір про закупівлю не пізніше ніж через 20 днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації (у випадку обґрунтованої необхідності строк для укладання договору може бути продовжений до 60 днів);

- інформує замовника в електронній системі закупівель про відсутність підстав у замовника щодо відмови в участі у процедурі закупівлі та/або відхилення тендерної пропозиції учасника, зазначених у статті 17 та ч.15ст. 29 Закону;

- підтверджує, що його тендерна пропозиція буде дійсною, протягом терміну, визначеного в п. 4 даного розділу;

- підтверджує, що він не має жодних обмежень для здійснення видів діяльності, що визначені договором про закупівлю (в т.ч. щодо установчих документів);

- підтверджує, що він та його пропозиція не підпадає під дію рішення/-нь Ради національної безпеки і оборони України щодо застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), що введене/-ні в дію відповідним/-ми указом/-ами Президента України, та інших обмежувальних заходів (санкцій, спеціальних санкцій), які застосовуються у відповідності до законодавства України чинного на кінцеву дату подання тендерних пропозицій;

- підтверджує, що технічні, якісні характеристики предмета закупівлі передбачають необхідність застосування заходів із захисту довкілля.

У пункті 5 розділу ІІІ Тендерної документації «Кваліфікаційні критерії до учасників та вимоги, установлені статтею 17 Закону» зазначено: Кваліфікаційні критерії, встановлені у відповідності до статті 16 Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників встановленим вимогам згідно із законодавством, викладено у Додатку 2 до тендерної документації.

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити потужності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

У разі участі об`єднання учасників підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям здійснюється з урахуванням узагальнених об`єднаних показників кожного учасника такого об`єднання на підставі наданої об`єднанням інформації.

Підстави для відмови в участі в процедурі закупівлі передбачені в Статті 17 Закону.

Інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників та переможця торгів встановленим вимогам згідно статті 17 Закону, викладено серед іншої інформації у пп. 1.1 та пп.1.2 п.1 Розділу ІІІ. «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» та у Додатку 3 до тендерної документації.

У разі якщо учасник процедури закупівлі має намір залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю у випадку закупівлі робіт або послуг для підтвердження його відповідності кваліфікаційним критеріям відповідно до частини третьої статті 16 цього Закону, замовник перевіряє таких суб`єктів господарювання на відсутність підстав, визначених у частині першій статті 17».

У пункті 4 розділу V Тендерної документації «Відхилення тендерних документацій» зазначено: «Підстави для відхилення тендерних пропозицій» передбачені Статтею 31 Закону та цією тендерною документацією. Інформація про відхилення тендерної пропозиції, у тому числі підстави такого відхилення (з посиланням на відповідні норми цього Закону та умови тендерної документації, яким така тендерна пропозиція та/або учасник не відповідають, із зазначенням, у чому саме полягає така невідповідність), протягом одного дня з дня ухвалення рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю процедури закупівлі, тендерна пропозиція якого відхилена, через електронну систему закупівель. У разі якщо учасник, тендерна пропозиція якого відхилена, вважає недостатньою аргументацію, зазначену в повідомленні та протоколі розгляду тендерних пропозицій, такий учасник може звернутися до замовника з вимогою надати додаткову інформацію про причини невідповідності його пропозиції умовам тендерної документації, зокрема технічній специфікації, та/або його невідповідності кваліфікаційним критеріям, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь з такою інформацією не пізніш як через п`ять днів з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель».

Пункт 5 розділу VI Тендерної документації передбачає, що у разі відмови переможця процедури закупівлі закупівлі від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації, неукладення договору про закупівлю з вини учасника або ненадання замовнику підписаного договору у строк, визначений Законом, або ненадання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника, визначає переможця процедури закупівлі серед тих учасників, строк дії тендерної пропозиції яких ще не минув, та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю у порядку та на умовах, визначених статтею 33 Закону.

З аналізу матеріалів справи та норм права, суд дійшов висновку, що відповідачем не підтверджено порушення позивачем вимог пункту 2 частини 2 статті 22 Закону, оскільки тендерна документація позивача містить підстави, встановлені статті 17 Закону, про що зазначено вище.

Щодо тверджень позивача про невідповідність висновку вимогам, встановленим частиною 7 статті 8 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в тій частині, що відповідачем не конкретизовано які саме заходів має вжити позивач, не конкретизовано яку саме за змістом інформацію має оприлюднити позивач через електронну систему закупівель та/або які саме документи, що свідчать про вжиття таких заходів, суд зазначає таке.

У відповідності до частини 6 статті 8 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У пункті 5 частини 7 статті 7 Закону України від 25 грудня 2015 року №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, у пункті 3 констатуючої частини висновку зазначено: з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Тобто, зазначивши у висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень», відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Суд наголошує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім. Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.

Крім того, згідно з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19 та від 21.01.2021 у справі №480/3179/19, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Враховуючи вищевикладене, зазначені обставини є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Зважаючи на те, що спірний висновок не містить конкретних приписів, які є обов`язковими до виконання підконтрольного суб`єкту, що порушує вимоги, встановлені статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а також встановлення відсутності порушень з боку позивача, яка зазначені в оскаржуваному висновку №1067, суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог та наявність правових підстав для їх задоволення в повному обсязі.

Решта доводів та заперечень сторін висновків суду по суті заявлених позовних вимог не спростовують.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до пункту 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На переконання суду, відповідачем не доведено правомірності вчинених дій, з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 2102,00 грн. Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 2102,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволених вимог.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-08-14-002013-b від 18 листопада 2020 року №1067.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Оператор газотранспортної системи України» (01010, місто Київ, Кловський узвіз, будинок 7, поверх 16, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (04070, місто Київ, вулиця Петра Сагайдачного, будинок 4, ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2102,00 грн (дві тисячі сто дві гривні 00 копійок).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя К.Ю. Гарник