Справа № 380/1550/21
Суддя: Гладишева Х. В.
Дата ухвалення: 2021-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

02.11.2021 року м. Львів

Франківський районний суд міста Львова у складі:

головуючого судді Гладишевої Х.В.,

за участю секретаря судового засідання Василюк В.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Львові справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Державної архі тектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

встановив:

позивач звернувся до суду з даним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області №184/12/18/ф/пз від 21.12.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення в розмірі 4250 гривень.

Ухвалою суду від 22.03.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою суду 19.05.2021 залучено до участі у справі співвідповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України.

Обґрунтовуючи позовні вимоги покликається на те, що оскаржуваною постановою його визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, а саме проведення реконструкції будинку по АДРЕСА_1 без повідомлення про початок будівельних робіт та без будівельного паспорта. Вважає постанову незаконною та необґрунтованою, такою, що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки посадовою особою, якою вирішувалось питання про притягнення його до відповідальності, не враховано всіх обставин справи, адреса місця проведення будівельних робіт у протоколах та акті перевірки відсутня, доказів набуття позивачем права власності на житловий будинок по АДРЕСА_1 відповідач не мав, а інспектор, який проводив перевірку діяв без відповідних повноважень. Вказує, що у його діях відсутній склад даного правопорушення, оскільки 26.11.2017 у будинку за вказаною адресою виникла пожежа, внаслідок якої будинок був знищений, потребував капітального ремонту, у зв`язку з цим виникла необхідність відновлення нерухомого майна та проведення відповідних робіт. Вважає, що дані обставиниорганом уповноваженим на розгляд його справи не взято до уваги, а тому просить оскаржувану постанову скасувати, та закрити провадження у справі.

Разом з позовною заявою від позивача надійшла заява про поновлення процесуального строку на подання позову. Вказує на те, що причини пропуску такого строку є поважними. 05.02.2019 ним отримано копію ухвали Франківського районного суду м. Львова від 31.01.2019, якою його позов про оскарження даної постанови від 21.12.2018 повернуто, на підставі ст.169 КАС України. Увесь час з 29.12.2018 дана позовна заява знаходилась в суді, до 05.02.2019 йому не було відомо рух справи. Наведене вважає поважною причиною пропуску строку на оскарження постанови.

Представник Державної архітектурно-будівельної України інспекції подав до суду відзив на позовну заяву. У задоволенні позовних вимог просив відмовити за безпідставністю. Посилається на те, що головний інспектор будівельного нагляду Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Гончар Т.А. діяв в межах повноважень у відповідності до норм чинного законодавства України та правомірно відреагував на виявлені порушення. В акті про виявлені порушення вказано точну адресу будівництва. Однак позивач, будучи завчасно повідомленим про розгляд справи, не з`явився та жодних пояснень, доказів чи заперечень не подав. Доводи позивача про те, що право власності виникає не за заповітом, а після державної реєстрації не мають жодного відношення до даної справи, оскільки згідно санкції ст.96 КУпАП штраф накладається на особу, яка вчинила правопорушення, а не на власника и спадкоємця. Жодного документу від МНС (висновку, звіту, акту) про те, що відбулось надзвичайна ситуація (аварія) на попередньо існуючому об`єкті позивачем не надано, в той час позивач по суті здійснює нове будівництво будинку, а не відновлення певних елементів. Відтак, позивач не мав права проводити будівельні роботи без отримання відповідного дозвільного документу, що свідчить про наявність у його діях складу правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП.

Представник Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області правом на подачу відзиву не скористався, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав, про дату, час та місце розгляд справи повідомлений належним чином. Суд постановив розгляд справи проводити за відсутності представника відповідача на підставі наявних у справі доказів.

Представник позивача подав відповідь на відзив, вказуючи, що зазначені у відзиві доводи відповідача є безпідставними, дана постанова незаконною. Вказав, що факт пожежі підтверджується довідкою про факт пожежі від 27.11.2017, актом про пожежу від 26.11.2017, актом Братківської сільської ради від листопада 20017 року та довідкою Городоцького РВ ГУ ДСНС України у Львівській області від 16.04.2019.

Вважає, що оскільки ремонтні роботи розпочаті на існуючому фундаменті і капітальний ремонт ведеться з використанням збережених елементів знищеного пожежею будинку, п.13 Постанови КМУ від 07.06.2017 №406 надає право проводити будівельні роботи без отримання відповідного документу.

Згідно частини другої ст. 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Поряд з тим, ч.1 ст. 121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вивчивши доводи позивача, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Для суду є очевидним, що причини, які перешкодили особі реалізувати право на звернення до суду у визначений процесуальним законом строк, повинні не залежати від волі заявника, мати об`єктивний характер та бути оціненими судом у наступному, зважаючи на обґрунтованість їх поважності.

Як вбачається з матеріалів справи первинно постанова Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області №184/12/18/ф/пз від 21.12.2018 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення в розмірі 4250 гривень оскаржена до суду 29.12.2018.

Ухвалою Франківського районного суду м. Львова від 08.01.2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. 31.01.2019 суддею Франківського районного суду м. Львова позов повернуто, у зв`язку з невиконанням вимог ухвали від 08.01.2019.

Копію даної ухвали позивачем отримана 05.02.2019.

Повторна позовна заява позивачем скерована до суду 13.02.2019, що стверджується відміткою на рекомендованому поштовому відправленні, надійшла до суду 15.02.2019.

Суд вважає, що існування вказаних обставин можна вважати поважною причиною пропуску позивачем встановленого законом процесуального строку.

Так, позивачем надано суду належні докази, які підтверджують, що ним пропущено строк на оскарження постанови з підстав, що пов`язані з об`єктивними перешкодами, які не залежали від його волі та вказують вже на повторне звернення з позовом до суду про скасування оскаржуваної постанови у встановлений процесуальним законом строк.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про обґрунтованість заяви про поновлення строку і наявність підстав для поновлення позивачу процесуального строку на звернення до суду з даним позовом.

Суд, заслухавши учасників справи та дослідивши письмові докази по справі, надавши оцінку всім аргументам сторін, дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

В силу ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що 08.09.2009 ОСОБА_1 у порядку спадкування за заповітом набув право власності на житловий будинок в АДРЕСА_1 , загальною площею 53,7 кв.м., що стверджується копією дубліката свідоцтва про право на спадщину за заповітом ВМІ №369122 та не заперечується позивачем.

Згідно акта обстеження житлового будинку гр. ОСОБА_1 від 29.11.2017, комісією у складі секретаря виконкому Селедець Г.Б. та депутата Братківської сільської ради Мацевко У.І. , члена виконкому ОСОБА_3 , в ході обстеження житлового будинку, який знаходиться в АДРЕСА_1 виявлено, що такий зруйновано під час пожежі 26.11.2017, а саме: згорів дах будинку, дерев`яне перекриття та стіни, пошкоджено вікна та вхідні двері, всередині будинку вигоріли меблі, побутова техніка та одяг. Комісія встановила, що будинок непридатний для проживання та потребує капітального ремонту.

Листом Братківської сільської ради від 06.12.2017, позивачу, на його звернення від 29.11.2017, рекомендовано розпочати будівельні роботи по капітальному ремонту будинку за наявності передбачених ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» документів.

Для проведення будівельних робіт, за замовленням ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_4 розроблено проект капітального ремонту та реконструкції індивідуального житлового будинку з мансардним поверхом, АДРЕСА_1 .

05.12.2018 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області надійшло звернення гр. ОСОБА_5 від 23.11.2018 щодо проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства із зведення гр. ОСОБА_1 капітальної споруди житлового будинку в АДРЕСА_1 .

За результатами позапланової перевірки, проведеної головним інспектором будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Гончар Т.А., на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 05.12.2018 по об`єкту «Реконструкція індивідуального житлового будинку в с. Братковичі Городоцького району Львівської області» встановлено, що громадянин ОСОБА_1 як власник житлового будинку згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом №1579 від 08.09.2009 виконує реконструкцію індивідуального житлового будинку в АДРЕСА_1 - без отримання документу, що дає право виконувати будівельні роботи, а саме подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта та без отримання самого будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

За наслідками перевірки складено акт перевірки №905/18-пз, протокол про адміністративне правопорушення №905/18 від 07.12.2018 за ч.1 ст.96 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення №905/18/1 від 07.12.2018 за ч.4 ст.96 КУпАП та припис про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 07.12.2018.

У подальшому, постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Рибчанського О.О. №184/12/18-ф/пз від 21.12.2018 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.ч.1,4 ст.96 КУпАП та на підставі ст.36 КУпАП, накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 гривень.

Зі змісту даної постанови встановлюється, що на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , власником житлового будинку згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом №1579 від 08.09.2009 є гр. ОСОБА_1 , виконується реконструкція індивідуального житлового будинку в АДРЕСА_1 - без права виконання будівельних робіт - без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта та без будівельного паспорта забудови земельної ділянки. На об`єкті будівництва виконані наступні роботи, а саме: влаштовано фундамент та зведено по периметру несучі стіни без влаштування конструкцій перекриття, даху та покриття, чим порушено абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та бідівельних робіт, затверджених постановою КМУ від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих будівельних робіт», ч.1 ст.27, п.1 ч.1 ст.34 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності .

Проведення позапланових перевірок з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових перевірок, передбачених абзацом десятим цієї частини.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, затверджений Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Згідно п. 5 та п. 6 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктом 17 Порядку №553 встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Також, ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п.9 Порядку № 553. Єдиний виняток, передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував певний об`єкт.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому, відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42) (ст.244-6 КУпАП).

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як вбачається з матеріалів справи, від отримання копій акту, припису та протоколів, винесених відповідачем за результатами позапланової перевірки позивач відмовився, про що свідчать відповідні відмітки у акті перевірки №905/18-пз, протоколах про адміністративне правопорушення №905/18 від 07.12.2018 за ч.1 ст.96 КУпАП та №905/18/1 від 07.12.2018.

У той же час матеріалами справи підтверджується, що позивач був присутній під час проведення перевірки, останньому пред`явлено службове посвідчення №1261, видане на ім`я інспектора Гончара Т.А. 26.12.2017, дійсне до 26.12.2019, оригінал направлення №905/18пз від 05.12.2018 та наказ №976 від 05.12.2018, виданий Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, яким уповноважено керівників територіальних структурних підрозділів у областях підписувати направлення на проведення перевірок у разі наявності підстав, передбачених п.7 Порядку №533.

Як підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, 11.12.2018 ОСОБА_1 отримав копії акту перевірки №905/18-пз та протоколів про адміністративне правопорушення №905/18 від 07.12.2018 за ч.1 ст.96 КУпАП та №905/18/1 від 07.12.2018, які скеровані йому відповідачем рекомендованою поштовою кореспонденцію з описом вкладення №681. Протоколи про адміністративні правопорушення містили відомості про дату та час розгляду справи.

Отже, матеріали справи містять дані про належне оповіщення ОСОБА_1 про розгляд справи, дотримання відповідачем вимог Порядку №533 та проведення перевірки повноважним інспектором за зазначеною адресою та направленні №905/18пз від 05.12.2018, що вказує на забезпечення прав позивача надати під час розгляду справи пояснення з приводу складених протоколів і акту та подати відповідні докази.

Позивач, як на підставу заявлених позовних вимог покликається також на п. 13 Постанови КМУ №406 від 07.06.2017 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не

підлягає прийняттю в експлуатацію» зазначаючи, що проводив будівельні роботи по реконструкції будинку після пожежі на існуючому фундаменті.

Однак, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з абз. 1, 4 п. 2 Постанови № 466 від 13.04.2011 «Про деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту; підготовчі роботи - роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Згідно з нормою ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Кабінетом Міністрів України затверджується окремий перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Частиною 4 цієї ж статті передбачено, що реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Згідно з ч. 7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до згаданої вище ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 07.06.2017 року №406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію».

Так, відповідно до п. 13 Постанови №406, не потребують документів, що дають право на виконання будівельних робіт, роботи з відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів.

Таким чином, суд резюмує, що здійснення певного виду будівельних робіт, метою яких є відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів, може проводитися без оформлення документів, що дають право виконувати будівельні роботи, позаяк, законом установлено відповідний виняток для такого виду робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, аварія небезпечна подія техногенного характеру, що спричинила ураження, травмування населення або створює на окремій території чи території суб`єкта господарювання загрозу життю або здоров`ю населення та призводить до руйнування будівель, споруд, обладнання і транспортних засобів, порушення виробничого або транспортного процесу чи спричиняє наднормативні, аварійні викиди забруднюючих речовин та інший шкідливий вплив на навколишнє природне середовище; надзвичайна ситуація обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності; відновлювальні роботи комплекс робіт, пов`язаних з відновленням будівель, споруд, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, які були зруйновані або пошкоджені внаслідок надзвичайної ситуації, та відповідних територій.

У даному випадку, як засвідчується наявними у справі документами, на об`єкті нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_1 , у листопаді 2017 року відбулась пожежа. Поданими доказами підтверджується факт її настання, а також пошкодження будівлі саме в результаті пожежі, необхідність проведення капітального ремонту задля забезпечення експлуатації будівлі.

Однак, дані про те, що відновлення будівлі здійснюється в межах її існуючих геометричних розмірів у матеріалах справи відсутні.

Разом з цим з матеріалів справи встановлюється, що в ході проведення позапланової перевірки за адресою місця знаходження будинку позивача: АДРЕСА_1 здійснено фотофіксацію місця проведення будівельних робіт, згідно яких встановлюється, що на час перевірки виконані будівельні роботи з влаштування фундаменту та зведення стін по периметру без влаштування конструкцій перекриття, даху та покриття.

Як видно з проекту капітального ремонту та реконструкції індивідуального житлового будинку з мансардним поверхом, АДРЕСА_1 такий містить відомості комплекту робочих креслень та характеристик будинку з мансардним поверхом, план існуючого фундаменту, плани першого та другого поверху. Вказівка на житлову площу будинку після його реконтрукції 68,75 кв.м., загальна площа 115,11 кв.м.

Натомість, згідно технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_2 житлова площа будинку становить 13,4 кв.м., допоміжна площа 28,2 кв.м.

Відповідно до дублікату свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08.09.2009 спадкове майно на яке видано свідоцтво складається із житлового будинку, в якому одна житлова кімната площею 13,7 кв.м. і кухні та загальною площею 53,7 кв.м., який розсташований за адресою по АДРЕСА_2 .

Окрім того, листом Братківської сільської ради від 06.12.2017 позивач повідомлявся про необхідність дотримання при плануванні будівельних робіт вимог передбачених ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», тобто подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відтак, матеріалами справи підтверджується, що позивач здійснюючи капітальний ремонт будинку, фактично змінив геометричний розмір будівлі із зміною розміру та форми, а не відновлення певних елементів будівлі.

Таким чином, позивач, за встановлених обставин, не мав права виконувати будівельні роботи для його відновлення без документів, що дають право на виконання будівельних робіт.

Окрім того, надаючи оцінку доводам позивача щодо не виникнення у нього права власності на житловий будинок, оскільки таке виникає виключно після проведення державної реєстрації суд відзначає, що наявне у матеріалах справи свідоцтво про право на спадщину за заповітом вказує на належність йому житлового будинку на праві власності, при цьому на порушення позивачем порядку відновлення нерухомого майна після пожежі не впливає, оскільки відповідальність, передбачену ч.4 ст.96 КУпАП несе особа, яка вчинила таке правопорушення, незалежно від підстав набуття права власності на нерухоме майно.

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Суд зазначає, що за приписами ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, згідно з ч. 1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, визначений цією правовою нормою обов`язок відповідача - суб`єкта владних повноважень довести правомірність рішення, дії чи бездіяльності не виключає визначеного частиною першою цієї ж статті обов`язку позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 520/2261/19.

Суд вважає, що відповідачем належними та достатніми доказами по справі доведено відповідність оскаржуваної постанови вимогам чинного законодавства. У той час, надані позивачем докази не доводять, що позивачем здійснювались саме такого виду роботи (щодо відновлення нерухомого майна після пожежі в межах його геометричних розмірів), які в силу норми в силу норми п. 13 Постанови №406 від 07.06.2017, дають право на їх виконання без документів, що дають право на виконання будівельних робіт.

З урахуванням наведеного, оскільки встановлено, що під час адміністративного провадження не було допущено порушень, які можуть слугувати підставою для скасування постанови, оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень відповідає вимогам закону, постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області №184/12/18/ф/пз від 21.12.2018 слід залишити без змін, а позовну заяву без задоволення.

У відповідності до ст.139 КАС України, судові витрати по справі слід віднести за рахунок держави.

Керуючись ст.ст.241-246, 286 КАС України, суд, -

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправним та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без задоволення.

Постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області №184/12/18/ф/пз від 21.12.2018 - залишити без змін.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Сторони:

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 );

Відповідачі: Державна архітектурно-будівельна інспекція у Львівській області (79044, м. Львів, вул. Ген. Чупринки, 71), Державна архітектурно-будівельна інспекція України (011133, м. Київ, бульв. Лесі Українки, 26, 2).

Суддя Х.В.Гладишева