Справа № 260/6353/21
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви в частині позовних вимог

13 грудня 2021 рокум. Ужгород№ 260/6353/21

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Гаврилко С.Є., вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про зобов`язання вчинити дії та стягнення заробітної плати, -

ВСТАНОВИВ:

11 листопада 2021 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області (50556, Закарпатська область, Тячівськнй район, смт. Буштино, вул. Головна, 91, ) в якому просить суд: "1. Прийняти заяву до розгляду; 2. Зобов`язати Буштинську селищну раду Тячівського району Закарпатської області, , присвоїти мені найвищий - 11 ранг п`ятої категорії посад в органах місцевого самоврядування рангу з 02.03.2017 р. по теперішній час; 2. Зобов`язати Буштинську селищну раду Тячівського району Закарпатської області здійснити перерахунок заробітної плати в повному обсязі (премій, встановлених щомісячно відповідними розпорядженнями голови Буштинської селищної ради, та усіх надбавок, матеріальних допомог, виплат на оздоровлення), що було нараховано мені у період із 02.03.2017 року по теперішній час із врахуванням розміру надбавки належного 11 рангу посадової особи органу місцевого самоврядування та виплат які здійснено Буштинської селищною радою на виконання рішення закарпатського окружного адміністративного суду у справі № 260/528/19 від 26.07.2019 р; 3. Зобов`язати Буштинську селищну раду Тячівського району Закарпатської області при отриманні результату перерахунку заробітної плати в повному обсязі здійснити індексацію отриманого результату заробітної плати на рівень інфляції по Закарпатській області за період із 02.03.2017р. по час винесення судом рішення за даним позовом; 4. Стягнути на мою користь із Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області отриманий результат перерахунку заробітної плати (премій, встановлених щомісячно відповідними розпорядженнями голови Буштинської селищної ради, та усіх надбавок, матеріальних допомог, виплат на оздоровлення) із врахуванням індексації в повному обсязі."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2021 року дану позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви. Позивачу необхідно було вказати власний реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, шляхом подання позовної заяви відповідно, необхідно сплатити судовий збір згідно ставок, передбачених Законом України "Про судовий збір" за подання адміністративного позову немайнового характеру у розмірі 908 грн та надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

06 грудня 2021 року на виконання вказаної ухвали суду позивачем було надано відповідну заяву.

Так, позивачем було подано заяву про усунення недоліків адміністративного позову поновлення відповідно до якої вказав, що у жовтні 2021 року випадково дізнався про існуючий в законодавстві дисбаланс у рівні рангу та категорії посади державного реєстратора та начальника відділу, а відтак і про порушення закону та його законних прав при призначенні позивача на посаду державного реєстратора, а саме не призначення 11 рангу п`ятої категорії посад в органах місцевого самоврядування, що відповідало би нормі пункту 2 розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 вересня 2004 року № 673-р "Про віднесення посади державного реєстратора до відповідної категорії посад в органах місцевого самоврядування", що мало і має на даний час безпосередній вплив на рівень нарахування позивачу заробітної плати. Також позивач вказує, що питання рангу та питання виплати заробітної плати в контексті оплати праці службовця є нерозривними цілими, тобто станом на сьогоднішній день існує і надалі збільшується заборгованість із виплати заробітної плати в частині нарахування заробітної плати із застосуванням невірного рангу службовця органу місцевого самоврядування, а тому дані правовідносини вважаються триваючими. За таким обставин, вважає що строк звернення до суду було пропущено не було.

Статтею 122 частинами 1, 2КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із статтею 122 частиною 5 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлений статтею 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що процесуальне законодавство пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду з моментом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавством регламентовано чіткі строки звернення до суду з адміністративним позовом, перебіг яких починається з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення свого права або законного інтересу, що обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванням учасників адміністративного судочинства щодо своєчасної реалізації їх права на захист.

Початок місячного строку визначено альтернативно - це день, коли особа дізналася, або повинна була дізнатись про порушення. Зазвичай ці два моменти збігаються, але це не обов`язково. Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Аналогічна правова позиція зазначена у постанові Верховного суду від 05 липня 2018 року по справі №810/384/17.

Отже, законодавством передбачено, що у разі, якщо особа мала реальну можливість дізнатись про порушення свого права, перебіг строку обчислюється саме з моменту, коли особа повинна була дізнатись про відповідне порушення її прав.

В позовній заяві позивач зазначає, що 02 березня 2017 року призначений на посаду в органах місцевого самоврядування та протиправно йому було присвоєно 15 ранг посадової особи місцевого самоврядування.

Підставою для звернення до суду з даним позовом слугували, зокрема, протиправні, на думку позивача, дії відповідача щодо не присвоєння йому 11 рангу посадової особи місцевого самоврядування з 02 березня 2017 року.

Таким чином, саме з 02 березня 2017 року, для позивача розпочався перебіг процесуального строку на звернення з даним позовом до суду, оскільки саме з цього дня позивач дізнався (мав реальну можливість дізнатися) про те, що відповідачем не присвоєно 11 ранг посадової особи місцевого самоврядування, з його точки зору , протиправно.

Водночас, з даним позовом до суду позивач звернувся лише 03 листопада 2021 року, тобто із пропуском місячного строку звернення до суду.

Отже, позивач, в частині позовних вимог про зобов`язати Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, присвоїти позивачу найвищий - 11 ранг п`ятої категорії посад в органах місцевого самоврядування рангу з 02 березня 2017 року по теперішній час звернувся до суду з пропуском встановленого статтею 122 частиною 5 КАС України строку звернення до суду.

Визначення початку або встановлення такого строку виходить з того, що такий початок починає своє обчислення з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. В цьому випадку, законодавцем встановлена альтернативність такого обчислення, при чому в одному випадку це день об`єктивно достовірної та беззаперечної обізнаності такої особи, в іншому випадку таке обчислення повинно здійснюватися із можливості бути обізнаним про ті чи інші обставини, що можуть впливати на порушення прав, свобод чи інтересів (умовно), тобто встановлена так би мовити можлива обов`язковість бути обізнаним про ті обставини, що впливають або мають безпосередній вплив на відповідне порушення прав.

При чому, законодавець пов`язує початок обчислення строку з не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а з тим, коли вона (особа) об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Необхідно зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини набувають ознак стабільності.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Як вже встановлено судом, позивач у заяві зазначає, що про порушення відповідачем своїх прав щодо не призначення йому 11 рангу п`ятої категорії посад в органах місцевого самоврядування позивач дізнався у жовтні 2021 року з інтернет мереж.

Також позивач вказує, що питання призначення рангу та нарахування заробітної плати із застосуванням невірного рангу службовця органу місцевого самоврядування вважаються триваючими правовідносинами.

Посилання позивача на те, що оскаржувані дії відповідача носять триваючий характер також не можна вважати обставинами, що перешкоджали позивачу вчасно звернутися до суду, оскільки Кодексом адміністративного судочинства України та іншими нормативно-правовими актами не передбачено будь-яких виключень в частині обчислення початку строку звернення до суду.

Незнання про порушення своїх прав через байдужість або небажання дізнатися чи з інших не об`єктивних причин не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Відтак, починаючи щонайменше з 02 березня 2017 року позивач мав можливість звернутися до Закарпатського окружного адміністративного суду з даним адміністративним позовом, однак, звернувся лише 11 листопада 2021 року.

Жодних інших належних та допустимих доказів чи пояснень щодо причин пропуску шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, ніж тих, що зазначені в заяві, позивачем до суду не надано, відповідно судом не встановлено обставин та поважних причин, що свідчать про наявність об`єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк та пропущення строку звернення до суду.

Інших доказів поважності пропуску строку звернення до суду позивачем не надано.

Необхідно зазначити, що законодавцем пов`язано початок перебігу строку звернення до адміністративного суду саме із днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а не наявністю висновку суду щодо правильності чи неправильності обраного способу захисту.

Окрім того, що наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Незнання про можливе порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не вказує на поважність причин пропуску строку звернення до суду.

У публічно-правових відносинах строки особливо актуальні для оцінки правомірності поведінки суб`єктів з погляду на її своєчасність.

Відповідно до статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву. Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ("Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Поважність причин пропуску строку звернення до суду може бути обґрунтовано та врахована судом у випадку наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі № 826/17879/17 (ЄДРСР 80168959).

Оскільки, суд дійшов висновку про недостатність вказаних причин пропуску строку звернення до суду для визнання їх поважними, у суду відсутні підстави для поновлення строку звернення до суду із заявлених підстав.

Відповідно до статті 169 частини 4 пункту 9 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу (якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними).

Відповідно до статті 169 частини 5 КАС України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Проаналізувавши подані учасниками справи матеріали, суддя приходить до висновку, що вказані позивачем підстави пропуску строку на звернення до суду є неповажними.

На підставі вищенаведеного, суддя вважає відсутні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, а тому вважає за необхідне позовну заяву в частині позовних вимог про зобов`язання Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, присвоїти ОСОБА_1 найвищий - 11 ранг п`ятої категорії посад в органах місцевого самоврядування рангу з 02 березня 2017 року по теперішній час повернути позивачеві.

Керуючись статтями 169, 243, 248 КАС України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області про зобов`язання вчинити дії та стягнення заробітної плати в частині позовних вимог про зобов`язання Буштинської селищної ради Тячівського району Закарпатської області, присвоїти ОСОБА_1 найвищий - 11 ранг п`ятої категорії посад в органах місцевого самоврядування рангу з 02 березня 2017 року по теперішній час повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя С.Є. Гаврилко