Справа № 240/21422/21
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2021 року м. Житомир справа № 240/21422/21

категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Попової О. Г.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправними та скасування припису і постанови,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" звернулося до управління Держпраці у Житомирській області з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Житомирській області № ЖТ2319/71/АВ/П від 06.08.2021;

- Визнати протиправним та скасувати постанову Управління Держпраці у Житомирській області № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021;

- Стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати, а саме судовий збір та витрати на правничу допомогу.

В обґрунтування позову вказує, що 04.08.2021 до ТОВ "Українська ягода" прийшли працівники Управління Дсржпраці у Житомирській області для проведення позапланових заходів державного нагляду, а саме: інспекційного відвідування з питання дотримання законодавства про працю. За результатами інспекційного відвідування 06.08.2021 було складено Акт № ЖТ2319/71/AB, де контролюючим органом встановлені порушення трудового законодавства, зокрема - допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору. Позивач вважає, що Управління Держпраці в Житомирській області не виконало належним чином свої зобов`язання під час здійснення інспекційного відвідування, а саме об`єктивно розібратися у суті правовідносин, належного встановлення осіб, у яких відбиралися пояснення, отримати пояснення від Об`єкта відвідування.

Позивач зазначає, що ТОВ "Українська ягода" веде належний облік осіб, з якими укладені договори на виконання робіт - збирання ягід. Утім, не зважаючи на викладені обставини й порушення з боку контролюючого органу, відповідач виніс припис про усунення порушень законодавства про працю № ЖТ2319/71 /АВ/П від 06.08.2021 та постанову про накладення штрафу № ЖИ48/Ж12319/71АВ/П/ГД-ФС від 12.08.2021. Зазначені припис й постанова прийняті на підставі акту перевірки, яка проводилася з порушеннями чинного законодавства і її результати не містять належних доказів, які би свідчили про порушення Об`єктом відвідування норм законодавства про працю.

Ухвалою судді від 07.09.2021 відмовлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" у забезпеченні позову.

Ухвалою судді від 07.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 08.09.2021 залишено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" без руху.

Ухвалою суду від 23.09.2021 продовжено розгляд адміністративної справи № 240/21422/21 за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 19.10.2021 року об 11:30.

Ухвалою суду від 11.10.2021 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" про забезпечення позову. Вжито заходи забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі постанови Управління Держпраці у Житомирській області від 12.08.2021 № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС до набрання законної сили судовим рішенням в адміністративній справі № 2440/21422/21.

Протокольною ухвалою від 19.10.2021 року відкладено розгляд справи на 28.10.2021 о 14:00.

28.10.2021 протокольною ухвалою суду, закрито підготовче засідання по справі, суд перейшов до розгляду справи по суті та призначено судове засідання на 11.11.2021 о 12:00.

29.10.2021 представником відповідача до суду надіслано відзив на позов, в якому вказано, що відповідач проти заявленого позову заперечує. Вказує, що позивачем допущено посадових осіб Управління до проведення інспекційного відвідування, захід державного контролю, та складений за його результатами акт інспекційного відвідування, юридичної особи яка використовує найману працю № ЖТ2319/71/АВ від 06.08.2021 року, був проведений у відповідності до вимог норм чинного законодавства, на момент проведення заходу державного контролю за дотриманням позивачем вимог законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносиш дії Управління були належним чином законодавчо обґрунтовані, а також такими, що мали на меті реалізацію однієї із основних функцій Держпраці, що у свою чергу спрямована на належну реалізацію положень статті 43 Конституції України, яка гарантує кожній людині захист їхніх прав та інтересів від будь-яких посягань, усі документи, які складені за результатами такого заходу були надані та отримані позивачем, а отже захід державного контролю с правомірними. Під час заходу державного контролю, відносно її осіб, які працювали 04.08.2021 у ТОВ «УКРАЇНСЬКА ЯГОДА» не надано документів, які б підтверджували оформлення трудових відносин з даними працівниками. Припис про усунення виявлених порушень № ЖТ 2319/71/АВ/П було внесено об`єкту відвідування 06.08.2021 року. Строк усунення порушення 03.09.2021. Припис внесений об`єкту відвідування є правомірним і таким, що внесений у відповідності до виявлених порушень законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.

Відповідач вказує, що розгляд справи про накладення штрафу здійснюється без повідомлення та залучення суб`єкта господарювання (об`єкта відвідування). Постанова про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ЖИ48/ЖТ2319/71 АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021 р. була прийнята відповідно до Порядку № 509 та статті 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

02.12.2021 протокольною ухвалою суду, заслухавши думку учасників справи, суд перейшов до розгляду в порядку письмового провадження.

06.12.2021 від позивача до суду подано клопотання про долучення додаткових доказів витрат на правничу допомогу в сумі 20000,00 грн.

Згідно з частиною четвертою статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Частиною п`ятою статті 250 КАС України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що згідно направлення на проведення заходу державного нагляду від 03.08.20.21 №1479/04 Управлінням Держпраці у Житомирській області відповідно до наказу від 03.08.2021 №1683 направлено для проведення заходу державного контролю щодо позапланового дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів у формі інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині виявлення неоформлених трудових відносин у ТОВ "УКРАЇНСЬКА ЯГОДА" за юридичною адресою: 13373, Житомирська обл., Бердичівський р-н, село Маркуші, вул.Центральна, будинок 1, , 01.25 Вирощування ягід, горіхів, інших плодових дерев і чагарників.

За результатами інспекційного відвідування 06.08.2021 було складено Акт № ЖТ2319/71/AB.

Під час проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування 04.08.2019, за фактичним місцем здійснення діяльності позивача, встановлено, що відносно 11 осіб, які працювали 04.08.2021 ТОВ «УКРАЇНСЬКА ЯГОДА» ненадано документів, які б підтверджували оформлення трудових відносин з даними працівниками: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 (ім`я та по-батькові не назвала), ОСОБА_8 .

Актом інспекційного відвідування від 06.08.2019 р., за результатами проведення інспекційного відвідування підприємства, зафіксовано порушення позивачем ст.24 КЗпП України - фактичний допуск працівника до роботи без трудового договору (контракту).

На підставі акту інспекційного відвідування відповідачем складено Припис Управління Держпраці у Житомирській області № ЖТ2319/71/АВ/П від 06.08.2021, яким зобов`язано ТОВ усунути порушення вимог ч.1 ст. 21, ч.3 ст. 24 КЗпП та Постанови КМУ № 413.

Відповідачем акт від 06.08.2021 та припис від 06.08.2021 направленні ТОВ "Українська ягода" 09.08.2021 та отримані останнім 13.08.2021.

12.08.2021 посадовими особами Управління Держпраці у Житомирській області прийнято постанову № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021 про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у розмірі 660 000 грн.

Вважаючи дії відповідача неправомірними, винесені відповідачем припис та постанову незаконними, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Згідно з частиною п`ятою вказаної вище статті Закону № 877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила, перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону №877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону №877-V.

Закону, який би регулював правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання законодавства про працю та зайнятість населення на цей час немає, а тому, спеціальним законодавчим актом, який регулює ці правовідносини є Закон № 877-V незважаючи на те, що він регулює правовідносини зі здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності для багатьох органів контролю.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі, перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з ч. 3 ст. 6 Закону № 877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019р. № 823 (далі - Порядок №823), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон).

Відповідно до п. 5 Порядку № 823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є:

1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) рішення суду;

5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;

6) інформація:

ДПС та її територіальних органів про:

- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;

- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;

- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;

Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:

- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;

- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилася на 20 і більше відсотків;

- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;

- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;

- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю;

8) доручення Прем`єр-міністра України;

9) звернення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини;

10) запит народного депутата України;

11) невиконання вимог припису інспектора праці.

Так, судом встановлено та не заперечується сторонами, що підставою здійснення заходу державного контролю: Конвенція Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенція Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, ст. 259 КЗпП, Положення про Управління Держпраці у Житомирській області затвердженого наказом Дежанвої служби України з питань праці від 03.08.2021 №84.

Разом з тим, відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 7 Закону № 877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Відповідно до п. 10 Порядку № 823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право: 1) без попереднього повідомлення о будь-якій годині доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; 2) ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги; 3) наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення;4) за наявності ознак кримінального правопорушення та/або створення загрози безпеці інспектора праці залучати працівників правоохоронних органів; 5) на надання робочого місця з можливістю ведення конфіденційної розмови з працівниками щодо предмета інспекційного відвідування; 6) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки; 7) отримувати від органів державної влади, об`єктів відвідування інформацію та/або документи, необхідні для проведення інспекційного відвідування.

Разом з тим, за приписом ст. 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання має, зокрема, право перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу та, відповідно, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону.

Пунктами 8, 9 Порядку № 823 передбачено, що під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів.

Згідно направлення на проведення заходу державного котролю від 03.08.2021 - захід контролю здійснено з 04.08.2021 по 06.08.2021.

У відповідності до п. 13 Порядку № 823 під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право: 1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення; 2) одержувати копію направлення на проведення інспекційного відвідування; 3) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; якщо на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено рішення Мінсоцполітики про затвердження форми акта інспекційного відвідування; 4) вимагати припинення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у разі перевищення визначеного пунктом 10 цього Порядку максимального строку здійснення такого заходу; 5) подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження до акта або припису; 6) вимагати від інспектора праці внесення запису про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису об`єктом відвідування або уповноваженою ним посадовою особою; 7) перед підписанням акта бути поінформованим про свої права та обов`язки; 8) вимагати від інспектора праці додержання вимог законодавства; 9) вимагати нерозголошення комерційної таємниці або конфіденційної інформації об`єкта відвідування; 10) оскаржувати в установленому законодавством порядку неправомірні дії інспектора праці; 11) отримувати консультативну допомогу від інспектора праці з метою запобігання порушенням під час проведення інспекційних відвідувань, невиїзних інспектувань; 12) фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.

Відповідно до п. 16 Порядку № 823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Згідно з п. 17 Порядку № 823 акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

За приписами п. 18 Порядку № 823 якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Згідно з п. 19 Порядку № 823 матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.

Відповідно до п. 20, 21 Порядку № 823 припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Припис складається у двох примірниках, що підписуються інспектором праці, який проводив інспекційне відвідування, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник припису залишається в об`єкта відвідування.

Згідно з п. 22 Порядку № 823 стан виконання припису перевіряється після закінчення зазначеного в ньому строку виконання. Якщо об`єкт відвідування не надав відповіді або надав її в обсязі, недостатньому для підтвердження факту виконання припису, проводиться інспекційне відвідування з підстави, наведеної у підпункті 11 пункту 5 цього Порядку.

За приписами п. 23 Порядку № 823 у разі відмови об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи від підписання або у разі неможливості особистого вручення акта та/або припису акт та припис складаються одночасно у трьох примірниках.

У разі відмови об`єкта відвідування підписати акт інспектор праці вносить до такого акта відповідний запис.

Два примірники акта та припису не пізніше ніж протягом наступного робочого дня надсилаються об`єкту відвідування за адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення. На примірнику акта та припису, що залишаються в інспектора праці, зазначаються реквізити поштового повідомлення, яке долучається до матеріалів інспекційного відвідування.

Об`єкт відвідування зобов`язаний повернути інспектору праці нарочно або поштовим відправленням з описом вкладення підписаний примірник акта та припису не пізніше ніж через три робочих дні з дати його отримання.

У разі ненадходження протягом семи робочих днів після дня відправлення об`єкту відвідування підписаного примірника акта та припису складається акт про відмову від підпису у двох примірниках, один з яких надсилається об`єкту відвідування рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно з п.24 Порядку №823 у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Отже, в будь-якому випадку у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих відповідним актом, Порядок № 823 зобов`язує інспектора праці провести аналіз матеріалів інспекційного відвідування, а у разі надходження зауважень об`єкта відвідування до акту інспекційного відвідування розглянути такі зауваження, після чого провести аналіз матеріалів інспекційного відвідування і за результатами такого аналізу скласти припис.

Крім того, суд зазначає, що припис - це обов`язкова для виконання господарюючим суб`єктом імперативна вимога суб`єкта владних повноважень, за невиконання або неналежне виконання якої до зобов`язаної особи можуть наставати негативні наслідки у вигляді інспекційного відвідування з підстави, наведеної у підпункті 11 пункту 5 Порядку № 823 та подальшого застосування штрафних санкцій за невиконання припису.

Таким чином, припис суб`єкта владних повноважень має бути чітким та зрозумілим, таким, що не потребує трактування зобов`язаної стороною на власний розсуд, строк для усунення порушень, вказаних в приписі має бути достатнім для умов виконання припису.

За встановлених обставин в судовому засіданні акт інспекційного відвідування № ЖТ2319/71/AB, у якому зафіксовано порушення позивачем законодавства про працю, складено відповідачем 06.08.2021 року. Оскаржуваний припис про усунення порушень складено відповідачем 06.08.2021 року. У подальшому, акт і припис було направлено на адресу позивача 09.08.2021, вручено йому поштою особисто 13.08.2021 року, що не заперечується відповідачем та підтверджується відміткою у акті та витягом з сайту "Украпошта".

Тобто, встановлені у справі фактичні обставини, на думку суду, свідчать про передчасність винесення відповідачем припису, оскільки, на момент винесення припису позивач взагалі не був ознайомлена з результатами інспекційного відвідування, акту ще не отримав та не підписав (або відмовилася від підпису), доказів протилежного матеріали справи не містять, а тому, припис про усунення порушень Управління Держпраці у Житомирській області № ЖТ2319/71/АВ/П від 06.08.2021 не може вважатися таким, що винесено інспектором праці із дотриманням процедури, визначеної Порядком № 823, у зв`язку із чим підлягає скасуванню.

Стосовно позовних вимог в частині скасування постанови відповідача про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021 суд вважає за необхідне зазначити таке.

Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджено постановою Кабінету Міністрів України №509 від 17.07.2013 року (далі Порядок № 509).

Відповідно до п. 2 Порядку № 509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі, зокрема, акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників.

За приписами п. 3 Порядку № 509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Відповідно до п. 4 Порядку № 509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінекономіки, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

Як встановлено судом, відповідач надіслав ТОВ "Українська ягода" засобами поштового зв`язку повідомлення про одержання документів 12.08.2021 відповідно до якого, на виконання постанови Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року № 509, повідомлено позивача про отримання акту інспекційного відвідування від 06.08.2021 у ході якого виявлено порушення законодавства про працю. Зазначено, що під час розгляду справи будуть досліджуватися матеріали і вирішуватиметься питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

Того ж 12.08.2021 Управлінням Держпраці у Житомирській області винесено постанову № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021 про накладення на позивача штрафу за порушення позивачем вимог ст. 24 КЗпП та Постанови КМУ № 413.

Щодо порушень, встановлених під час інспекційного відвідування, суд зазначає наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України "Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу" від 17.06.2015 №413 установлено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою (крім повідомлення про прийняття на роботу члена виконавчого органу господарського товариства, керівника підприємства, установи, організації) до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором, зокрема, засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.

Відповідно до ч.1 ст.21 КЗпП України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

За приписами ст.23 КЗпП України, трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи. Строковий трудовий договір укладається у випадках, коли трудові відносини не можуть бути встановлені на невизначений строк з урахуванням характеру наступної роботи, або умов її виконання, або інтересів працівника та в інших випадках, передбачених законодавчими актами.

Статтею 24 КЗпП України передбачено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 6-1) при укладенні трудового договору про дистанційну роботу або про надомну роботу; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку (у разі наявності) або відомості про трудову діяльність з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я, відповідний військово-обліковий документ та інші документи.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з вимогами ч.1 абз.2, ч.2 ст.265 КЗпП України, посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі:

фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Згідно з ч.ч. 3, 4 ст.265 КЗпП України, штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Частиною 10 статті 265 КЗпП України передбачено, що сплата штрафу не звільняє від усунення порушень законодавства про працю.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" визначений Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509 (далі Порядок №509).

Відповідно до п.2 Порядку №509, штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи можуть бути накладені, зокрема, на підставі акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників.

Таким чином, відповідальність настає в разі, якщо особа виконує певні роботи чи здійснює окремі повноваження з відома, за дорученням та в інтересах, суб`єкта господарювання.

Так, за змістом підпунктів 3 і 6 пункту 10 Порядку №823 інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно мають право наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування, іншим особам, що володіють необхідною інформацією, запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення, а також фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото- та відеотехніки.

Як слідує із матеріалів справи, інспекційне відвідування ТОВ "Українська ягода", відповідачем зафіксовано технічними засобами відеозйомки, про що зазначено в акті та доданий до матеріалів справи електронний носій інформації.

В акті позапланового заходу державного контролю від 06.08.2021 року зазначено, що 04.08.021 року о 08 год. 00 хв. головні державні інспектори Первушин В.І. та ОСОБА_9 разом з чисельною кількістю осіб пройшли на загороджену по всій площі облаштовану територію господарських приміщень та ягідників, на околиці с. Маркуші Бердичівський р-н Житомирська обл. Особи (жінки, чоловіки працездатного віку, особи літнього віку, підлітки, діти), які прибули на територію, в тому числі головні державні інспектори, були направлені на 13 дільницю для збору ягід лохини. Прибувши на 13 дільницю, робітникам було видано ящики для збору ягід. При цьому, бригадири допустили головних державних інспекторів до збору ягід без укладання будь-якого договору. О 08 год. 35 хв. головними державними інспекторами Боровдем О.В., Гайчуком Ю.В. Дехтярьовою Л.В, здійснено спробу пройти на територію фактичного здійснення діяльності ТОЇ «УКРАЇНСЬКА ЯГОДА» та в подальшому - головним державним інспектором Боровцем О.В було здійснено виклик патруля поліції за номером 102 для забезпечення доступу на зазначеної територію (та територію здійснення Фактичної діяльності підприємства так і не були допущенні).

Як встановлено судом, в ході допиту свідків в судовому засіданні, відеофіксація була здійснена державними інспекторами перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю), а саме: перед пред`явленням керівнику суб`єкта господарювання (уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення), службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), та наданні суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Вказане свідчить про недотримання процедури проведення інспекційного відвідування та порушення прав позивача як об`єкта відвідування при його проведенні.

На переконання суду, інспекторами праці не були використані належним чином повноваження, надані їм згідно з Порядком №823.

З огляду на недотримання процедури проведення інспекційного відвідування та порушення прав позивача як об`єкта відвідування при його проведенні, суд приходить до висновку, що такі порушення є суттєвими і нівелюють результати заходу державного нагляду (контролю), а відтак складений відповідачем акт інспекційного відвідування від 06.08.2021 не може слугувати тим носієм доказової інформації, який би підтверджував факт порушення позивачем законодавства про працю.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що сам по собі факт перебування певних громадян у місці здійснення підприємницької діяльності не може свідчити про те, що вони перебувають у трудових або цивільно-правових відносинах саме із позивачем.

При цьому, суд звертає увагу, що для притягнення особи до відповідальності відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України в діях такої особи повинна бути сукупність таких складових як фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудових відносин, так і виплата такому працівнику заробітної плати без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків.

Проте, під час розгляду справи відповідачем не доведено суду наявність між позивачем і 11 особами вказаними в акті відвідування, виконання трудових обов`язків та отримання останніми заробітної плати без оформлення трудового договору.

При цьому, суд наголошує, що будь-які процедурні порушення, пов`язані із самим процесом оформлення результатів діяльності суб`єктів владних повноважень по фіксації недотримання суб`єктом приватного права вимог законодавства оцінюється судом з урахуванням всіх обставин справи та необхідністю досягненням балансу, зокрема, між інтересами особи правопорушника, публічними інтересами, які проявляються у забезпеченні дотриманні роботодавцями трудового законодавства та захисті інтересів працівників.

Аналіз наведених обставин у сукупності вказує на те, що відповідач при прийнятті оскаржуваної постанови про накладення штрафу діяв без достатніх правових підстав для її ухвалення, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, а також з порушенням порядку проведення заходу державного контролю і порядку накладення штрафу, а тому, спірна постанова Управління Держпраці у Житомирській області № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021 є протиправним і підлягає скасуванню.

Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, позивач довів суду обґрунтованість позовних вимог. Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатні та беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується його відзив, і не довів правомірність його дій.

З урахуванням вищенаведеного, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" підлягають до задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 1 статті 139 КАС України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Так, позивачем заявлено вимоги про стягнення на його користь судових витрат на правничу допомогу в сумі 20000 грн.

У відповідності до ч.3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (частина 4 статті 134 КАС України).

Відповідно до положень частини 5 статті 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Судом встановлено, що 17.08.2021 року між позивачем та СПД-ФО ОСОБА_10 був укладений договір про надання правничої допомоги № 17/21.

У додатку № 1 до вказаного договору сторони погодили вартість послуг з надання професійної правничої допомоги.

У матеріалах справи міститься копія ордеру, який видано адвокату Шекера С.В. на представлення інтересів позивача у суді, копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, підсумковий акт приймання-передачі правничої допомоги від 03.12.2021, копія виписки по особовому рахунку.

Дослідивши надані документи на підтвердження обґрунтованості розміру понесених судових витрат на професійну правничу допомогу, суд приходить до висновку, що розмір витрат ТОВ "Українська ягода", сплачених СПД-ФО ОСОБА_10 , яке здійснювало представництво позивача в судів у заявленому розмірі 20000,00грн не є співмірним із складністю справи та фактично витраченим часом на виконання адвокатом робіт (наданих послуг) за наведеним у акті приймання-передачі правової допомоги переліком.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що обґрунтованим, об`єктивним і таким, що підпадає під критерій розумності, є визначення вартості послуг адвоката у сумі 15 000 грн.

Таким чином за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Київській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Українська ягода" підлягають стягненню витрати на правову допомогу в розмірі 15 000 грн.

Також, як встановлено судом з матеріалів справи, позивачем за подання даного позову сплачено судовий збір в сумі 12107,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 273 від 01.09.2021.

Відтак, судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору в зазначеній сумі підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області.

Керуючись статтями 6-9, 77, 90, 139, 242-246, 255, 257, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" (вул.Центральна,1,с.Маркуші,Бердичівський район, Житомирська область,13373, ) до Управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а,Житомир,10008, ) про визнання протиправними та скасування припису і постанови, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Держпраці у Житомирській області № ЖТ2319/71/АВ/П від 06.08.2021.

Визнати протиправним та скасувати постанову Управління Держпраці у Житомирській області № ЖИ48/ЖТ2319/71АВ/П/ТД-ФС від 12.08.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області, судові витрати по сплаті судового збору у сумі 12170 (дванадцять тисяч сто сімдесят) гривень 00 копійок.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Українська ягода" за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області, судові витрати на правничу допомогу у сумі 15000 (п"ятнадцять тисячі) гривень 00 копійок.

У задоволенні решти позовних вимог, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду складено у повному обсязі: 13.12.2021 року.

Суддя О.Г. Попова