Справа № 640/1566/19
Суддя: Грибан Інна Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1566/19 Суддя (судді) першої інстанції: Мамедова Ю.Т.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий суддя Грибан І.О.

судді: Ключкович В.Ю.

Парінов А.Б.

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Дежавної митної служби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Шафран Спайс» до Київської митниці Державної митної служби про визнання протиправним та скасування рішення, -

У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Шафран Спайс» звернулось до суду з позовом до Київської митниці Державної митної служби, у якому просило визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про визначення коду товару від 13 грудня 2018 року №КТ-UA-2018, (далі - оскаржуване рішення).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 червня 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права та недотриманням норм матеріального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про відмову у задоволені позову.

Апеляційна скарга мотивована тим, що відповідачем виконано всі необхідні митні формальності для прийняття рішення про визначення коду товару, при цьому враховано характеристики товару: зовнішній вигляд, призначення товару, порядок створення товару.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 жовтня 2021 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської митниці Державної митної служби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 червня 2021 року та на підставі п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін та зазначає про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Переглядаючи справу в межах доводів апеляційних скарг на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, між Товариством з обмеженою відповідальністю «Шафран Спайс» та компанією «LUCTA SA» (Іспанія) укладено зовнішньоекономічний контракт від 01.07.2014 № 1/7, згідно умов якого продавець зобов`язується поставити товар (ароматизатори для харчової промисловості) відповідно з рахунками-фактурами (інвойсами).

10 грудня 2018 року для митного оформлення поставленого товару позивачем було подано відповідачу митну декларацію UA/1000070/2019/240761 щодо митного оформлення товару «продукти «ЛУКТА-рома» торгівельної марки «LUCTA» призначені для використання в харчовій (м`ясній, рибній, молочній) промисловості в якості ароматизатору, що містять суміш ароматичних речовин, картопляний мальтодекстрин (7-11%), сіль, глютамат натрію, не містять етилового спирту, компонентів тваринного походження та натуральних спецій» загалом на 39 артикулів.

Також, декларантом було присвоєно імпортованому товару код за УКТЗЕД , а саме харчові продукти, які не включені до інших угрупувань (ставка мита 0%).

Разом із митною декларацією від 10.12.2018 року UA/1000070/2019/240761 позивачем було надано наступні документи: рахунок-фактуру (інвойс) від 30.11.2018 року № FAC7521; рахунок-фактуру (інвойс) від 04.12.2018 року № FAC7541; автотранспортну накладну від 07.12.2018 року № 69201; автотранспортну накладну від 07.12.2018 року № 69787; декларацію про походження товару від 30.11.2018 року № FAC7521; декларацію про походження товару від 04.12.2018 року № FAC7541; висновок за результатами дослідження експертного підрозділу Центрального митного управління лабораторних досліджень та експертної роботи від 30.03.2015 року № 162; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі - продажу від 01.07.2014 року; доповнення до контракту від 02.01.2018 року № 47; доповнення до контракту від 12.04.2018 року № 56; доповнення до контракту від 19.09.2018 року № 70; договір про надання митних послуг митного брокера від 08.02.2016 року № ІГЛ-3; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів від 08.12.2018 року № 3540984; специфікації.

За результатами розгляду митної декларації та поданих позивачем документів, на підставі положень Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності викладеної у додатку до Закону України від 19.09.2013 року № 584-VII «Про митний тариф України», пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року № 401, акту митного огляду від 11.12.2018 року №/2018/183524, специфікацій та рішення Всесвітньої митної адміністрації прийнятого на 60-й сесії №R1b відповідачем було винесено оскаржуване про визначення коду товару від 13 грудня 2018 року №КТ-UA-2018, відповідно до якого імпортований позивачем товар класифіковано за кодом УКТЗЕД , а саме як продукти для приготування соусів та готові соуси: смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця (ставка мита 10% або 6.3%)

Позивач, вважаючи, що дії та рішення відповідача щодо визначення коду товару є протиправними, звернувся до суду з відповідним позовом Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що імпортований товар ТОВ «Шафран Спайс» за митною декларацією №UA100020/2018/183524, відповідає коду 2106, а не коду 2103, як встановлено відповідачем, тому рішення Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 13.12.2018 року №КТ-UA-2018 підлягає скасуванню.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 69 Митного кодексу України (далі МК України) товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Згідно з ч.1 ст. 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Відповідно до ч.1 ст.68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України

Згідно з ч.ч. 4, 7 ст.69 МК України на виконання приписів з ч.2 ст.69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів, орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими.

Для цілей митного оформлення класифікація товарів здійснюється згідно з вимогами УКТ ЗЕД, що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України» від 19 вересня 2013 року №584-VII, з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, відповідних приміток до розділів та груп, текстового опису товарних позицій та тих характеристик товару, які є визначальними для класифікації.

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з трьох складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія - вісім знаків, підкатегорія десять знаків) та їх цифрове позначення - код товарів).

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Згідно пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Відтак, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

З матеріалів справи убачається, що 10 грудня 2018 року для митного оформлення поставленого товару позивачем було подано відповідачу митну декларацію UA/1000070/2019/240761 щодо митного оформлення товару «продукти «ЛУКТА-рома» торгівельної марки «LUCTA» призначені для використання в харчовій (м`ясній, рибній, молочній) промисловості в якості ароматизатору, що містять суміш ароматичних речовин, картопляний мальтодекстрин (7-11%), сіль, глютамат натрію, не містять етилового спирту, компонентів тваринного походження та натуральних спецій» загалом на 39 артикулів.

Декларантом було присвоєно імпортованому товару код за УКТЗЕД , а саме харчові продукти, які не включені до інших угрупувань. За результатами розгляду митної декларації та поданих позивачем документів, на підставі положень Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності викладеної у додатку до Закону України від 19.09.2013 року № 584-VII «Про митний тариф України», пояснень до УКТЗЕД, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 року № 401, акту митного огляду від 11.12.2018 року №/2018/183524, специфікацій та рішення Всесвітньої митної адміністрації прийнятого на 60-й сесії №R1b відповідачем було винесено оскаржуване про визначення коду товару від 13 грудня 2018 року №КТ-UA-2018, відповідно до якого імпортований позивачем товар класифіковано за кодом УКТЗЕД , а саме як продукти для приготування соусів та готові соуси: смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця (ставка мита 10% або 6.3%)

Разом із тим, до товарної позиції 2103 віднесені продукти для приготування соусів та готові соуси; смакові добавки та приправи змішані; порошок гірчиці та готова гірчиця: - інші; - інші код 2103 90 90 00.

Відповідно до опису п. (А) Пояснень до товарної позиції «Продукти для приготування соусів і готові соуси; смакові добавки та приправи змішані», до цієї товарної позиції включаються готові продукти, зазвичай з сильно вираженими властивостями прянощів, використовувані для ароматизації деяких страв (м`яса, риби, салатів і т.д.) і приготовлені з різних інгредієнтів (яєць, овочів, м`яса, плодів, борошна, крохмалю, олії, оцту, цукру, спецій, гірчиці, ароматизувальних речовин і т.д.). Соуси бувають зазвичай в рідкому вигляді, а готові продукти для приготування соусів мають вигляд порошку, до якого потрібно додати лише молоко, воду і т.д., щоб одержати соус.

Також в описі зазначено, що «Соуси зазвичай додають в їжу як під час приготування, так і при подачі на стіл. Соуси забезпечують смак або аромат, вологість і контрастують з їжею за консистенцією і кольором. Вони можуть також служити середовищем, в яке поміщують їжу, наприклад, курча під білим соусом. Рідкі приправи (соєвий соус, соус із стручкового перцю, рибний соус) використовуються як інгредієнти під час приготування їжі і як приправи за столом. До цієї товарної позиції також включаються деякі продукти для приготування соусів на основі овочів або плодів, які являють собою рідини, емульсії чи суспензії та іноді містять видимі неозброєним оком шматочки овочів або плодів. Ці продукти для приготування соусів відрізняються від приготовлених або консервованих овочів або плодів групи 20 тим, що вони використовуються як соуси, тобто як приправа до їжі або в приготуванні деяких страв, але самі по собі не призначені для використання в якості страви.

Прикладами продуктів, що відносяться до цієї товарної позиції, є: майонез, заправки для салатів, Bearnaise, bolognaise (що складаються з рубленого м`яса, томатного пюре, спецій і т.д.), соєвий соус, грибний соус, вустерський соус (зазвичай приготовлений на основі густого соєвого соусу, настою спецій в оцті, з добавкою солі, цукру, карамельного колера та гірчиці), томатний кетчуп (продукт, приготовлений з томатного пюре, цукру, оцту, солі та спецій) та інші томатні соуси, селерова сіль (суміш кухонної солі з дрібно меленим насінням селери), деякі суміші прянощів для приготування ковбаси та продукти групи 22 (крім продуктів товарної позиції 2209), приготовлені для кулінарних цілей і тим самим непридатні для вживання як напої (наприклад, кулінарні вина та кулінарний коньяк (Cognac).»

Крім згаданих вище продуктів, що відносяться до груп 09 і 20, до цієї товарної позиції не включаються:

- (а) екстракти і соки з м`яса, риби та ракоподібних, молюсків чи інших водяних безхребетних (товарна позиція 1603);

- (b) супи і бульйони готові та заготовки для їхнього приготування (товарна позиція 2104);

- (c) гідролізати білка, що складаються переважно з суміші амінокислот і хлориду натрію, використовувані як добавки до готових харчових продуктів (товарна позиція 2106);

- (d) автолізовані дріжджі (товарна позиція 2106).

Пояснення до товарної позиції 2106 Харчовi продукти, в іншому місці не зазначені:

2106 10 - білкові концентрати та текстуровані білкові речовини:

2106 10 20 00 - без вмісту молочних жирів, цукрози, ізоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмістом менш як 1,5 мас.% молочних жирів, менш як 5 мас.% цукрози чи ізоглюкози, менш як 5 мас.% глюкози або крохмалю;

2106 10 80 00 - інші;

2106 90 - інші:

2106 90 20 00 - складені спиртні продукти, крім продуктів, виготовлених на основі ароматичних речовин, що використовуються у виробництві напоїв; сиропи цукрові, ароматизовані або з доданням барвників;

2106 90 30 00 - сироп з ізоглюкози; - інші;

2106 90 51 00 - сироп з лактози;

2106 90 55 00 - сироп з глюкози або з мальтодекстрину;

2106 90 59 00 - інші; інші;

2106 90 92 00 - без вмісту молочних жирів, цукрози, ізоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмістом менш як 1,5 мас.% молочних жирів, менш як 5 мас.% цукрози чи ізоглюкози, менш як 5 мас.% глюкози або крохмалю;

2106 90 98 - інші:

2106 90 98 60 - суміші (основи) для виготовлення фруктового морозива з вмістом концентрованого фруктового соку або безалкогольного напою, з вмістом цукру не більш як 30 мас.% та без вмісту молочних жирів;

2106 90 98 91 - сири плавлені;

2106 90 98 90 - інші.

За умови, що зазначені продукти не включаються до жодної іншої товарної позиції УКТ ЗЕД, до цієї товарної позиції входять:

(А) Продукти, використовувані або безпосередньо, або після оброблення (наприклад, відварювання, розчинення чи кип`ятіння у воді, молоці і т.д.) для вживання в їжу.

(B) Продукти, які повністю чи частково складаються з харчових продуктів, використовуваних для приготування напоїв, або харчових продуктів, готових для вживання в їжу. До цієї товарної позиції включаються готові продукти, що складаються з суміші хімічних препаратів (органічних кислот, солей кальцію і т.д.) з харчовими продуктами (борошном, цукром, сухим молоком і т.д.) для додання в готові продукти або як інгредієнти, або для поліпшення деяких їхніх властивостей (зовнішнього вигляду, збережуваності і т.д.) (дивись Загальні положення до групи 38).

З матеріалів справи убачається, що позивачем до митної декларації додано висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Міністерства доходів і зборів від 30.03.2015 року № 162, щодо аналогічної партії товару.

Відповідно до висновку встановлено, що зразки відібрані для експертизи відповідно до якого товар, що поставляється не містить ознак продукту для приготування соусів або готовим соусом; смаковою добавки та приправою змішаною, оскільки не містить у собі прянощів, не є порошком гірчиці чи готовою гірчицею.

Колегія суддів зауважує, що під час попередніх митних оформлень імпорту аналогічного товару, він класифікувався за кодом , що було прийнято митним органом та не спростовано відповідачем під час розгляду даної справи.

Таким чином, класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з УКТ ЗЕД, яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС). Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 року №428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

За змістом правила 3 (а) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Відтак, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Такий висновок відповідає позиціям Верховного Суду, викладеним у постановах від 16.10.2018 року у справі №826/6438/15 (№К/9901/13495/18) та від 27.11.2018 року у справі №815/5274/17 (№К/9901/64178/18).

Оскільки митним органом не виявлено порушення правил класифікації з боку декларанта, а лише здійснено припущення щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції 2103, то в силу вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД перевага повинна надаватися саме товарній позиції 2106.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки Київська міська митниця ДФС, як суб`єкт владних повноважень діяв не у спосіб, що визначені законом та Конституцією України. У відповідача не було правових підстав для прийняття оскаржуваного рішення від 13.12.2018 №КТ-UA -2018.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 287, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Київської митниці Державної митної служби залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 червня 2021 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Головуючий суддя І.О. Грибан

Судді В.Ю. Ключкович

А.Б. Парінов

(повний текст постанови складено 10.12.2021р.)