Справа № 1340/5529/18
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2021-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/5529/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року зал судових засідань №11

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Лєбєдєва Д.Ю.,

представника позивача Мельника С.І.,

представника відповідача Войтків З.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові у порядку загального позовного провадження справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Енергія-Новий Розділ до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення

в с т а н о в и в :

I. Стислий виклад позицій учасників справи

до Львівського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія-Новий Розділ» , місцезнаходження: 81652, Львівська область, м.Новий Розділ, вул.Грушевського, 37 (далі позивач) до Головного управління ДФС у Львівській області , місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35 (далі- відповідач), у якому позивач просить суд визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.07.2018 № форми «Ф», яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість.

Позов обґрунтований тим, що податкове повідомлення-рішення № від 30.07.2018 (далі спірне або оскаржуване рішення) є незаконним, оскільки при проведенні податкової перевірки, за наслідками якої податковим органом прийняте спірне рішення, первинні документи відповідач досліджував лише фрагментарно.

Представник позивача зазначає, що, враховуючи обсяг матеріалів перевірки, відповідачем фактично проведено камеральну, а не документальну позапланову перевірку податкової звітності позивача.

Також представник позивача вказує, що відповідач прийняв спірне рішення, керуючись актом перевірки №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018, у якому наведено опис проведених взаємовідносин між позивачем та товариством з обмеженою відповідальністю «Корпорація КРТ» (далі ТОВ «Корпорація КРТ»). Між тим, зауважує, що податкове-повідомлення рішення, яке прийнято щодо ТОВ «Корпорація КРТ» на підставі акта перевірки №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018 є скасованим у судовому порядку. Як наслідок, вважає, що орган податкового управління не міг використовувати вказаний акт для прийняття оскаржуваного рішення у спірних правовідносинах.

14.12.2018 до суду від представника відповідача надійшов відзив, у якому останній проти позову заперечив повністю. Відзив обґрунтований тим, що спірне рішення є правомірним, а підстави для його скасування відсутні. Посилається на те, що за результатами податкової перевірки позивача встановлено, що позивачем сформовано податковий кредит від ТзОВ «Корпорація КРТ» за господарськими операціями, які у дійсності не відбувалися. Вважає, що первинні документи не опосередковувалися реальним рухом активів між позивачем та ТОВ «Корпорація КРТ». Посилаючись на акт перевірки №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018, звертає увагу, що ТзОВ «Корпорація КРТ» товари за відповідною номенклатурою не придбавало, а тому не могло в подальшому поставити такі товари позивачу.

29.05.2019 до суду від представника відповідача надійшли додаткові письмові пояснення, у яких останній позову не визнав. Обґрунтовуючи правомірність спірного податкового повідомлення-рішення, представник відповідача вказує, що позивачем не надано жодної первинної документації реальності господарських операцій за взаємовідносинами з ТзОВ «Корпорація КРТ». При цьому вказує, що лише оформлення податкової звітності не є підставою для формування податкового кредиту та не є індикатором реальності господарських операцій.

25.06.2019 до суду від представника позивача надійшли письмові пояснення, у яких останній позовні вимоги підтримав повністю. Повторно звертає увагу на недопустимість акта перевірки №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018 як доказу при прийнятті спірного рішення.

29.07.2021 до суду від представника відповідача надійшли додаткові письмові пояснення, у яких останній наполягає на правомірності оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Вважає, що сукупність податкової інформації по ТзОВ «Корпорація КРТ» та витяг з акта Офісу великих платників податків ДФС №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018 по ТзОВ «Корпорація КРТ» у сукупності дозволяє зробити висновок про підтвердження здійснення ТОВ «Корпорація КРТ» транзитних операцій, які пов`язані з наданням податкової вигоди для третіх осіб, у тому числі й для позивача.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд позов задовольнити повністю.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечила повністю, просила суд у задоволенні позову відмовити повністю.

II. Рух справи

Ухвалою від 23.11.2018 суддя відкрив провадження у справі та призначив справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

Ухвалою від 19.12.2018 суд відмовив в задоволенні клопотання представника позивача про зупинення провадження в адміністративній справі.

Ухвалою від 21.01.2019 суд відмовив в задоволенні клопотання представника позивача про зупинення провадження в адміністративній справі.

Ухвалою від 11.02.2019 суд задовольнив клопотання представника позивача про витребування доказів.

Ухвалою від 10.04.2019 суд відмовив в задоволенні клопотання представника відповідача про виклик свідка.

Ухвалою від 24.04.2019 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 18.09.2019 суд допустив заміну відповідача Головне управління ДФС у Львівській області його правонаступником Головним управлінням ДПС у Львівській області.

Ухвалою від 18.09.2019 суд зупинив провадження у справі.

Ухвалою від 19.07.2021 суд поновив провадження у справі.

Ухвалою від 08.09.2021 суд допустив заміну відповідача у справі Головне управління ДПС у Львівській області його правонаступником Головним управлінням ДПС у Львівській області код ЄДРПОУ ВП 43968090.

Ухвалою від 20.09.2021 суд визнав поважними причинами пропуску позивачем строків звернення до суду, поновив останньому строк на звернення до суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області та відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

III.Фактичні обставини справи

Заслухавши пояснення представника позивача та заперечення представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне

Відповідачем проведено документальну позапланову невиїзну перевірку позивача з питань формування даних податкових зобов`язань та даних податкового кредиту по взаємовідносинах із ТОВ «Корпорація КРТ за період червень 2015 року грудень 2017 року.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073.

Перевіркою встановлено наступні порушення позивачем податкового законодавства:

- підпункту 44.1, пункту 44.6 статті 44, пункту 198.1, пункту 198.3, пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-V (із змінами і доповненнями), в результаті чого занижено податок на додану вартість на загальну суму 70 268 17 грн., в тому числі за червень 2015 року на суму 5021124 гри., за липень 2015 року на суму 1653513 грн., за серпень 2015 року на суму 6809615 грн., за вересень 2015 року на суму 6308955 грн., за жовтень 2015 року на суму 961328 грн., за листопад 2015 року на суму 6853981 грн., за грудень 2015 року на суму 8071399 грн., за січень 2016 року н суму 6246603 грн., за лютий 2016 року на суму 7978409 грн., за березень 2016 року на суму 6037438 грн., за квітен 201 6 року на суму 5247820 грн., за червень 2016 року на суму 57792 грн., за серпень 2016 року на суму 39788 грн., з вересень 2016 року на суму 72582 грн., за жовтень 2016 року на суму 21 1702 грн., за листопад 2016 року на суму 42 грн., за грудень 2016 року на суму 24322 грн., за березень 201 7 року на суму 19417 гривень.

- дії посадових осіб позивача та ТОВ «КОРПОРАЦІЯ КРТ» можуть мати ознаки легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом розмірі 421 609 044 гривень під виглядом умовного придбання товарів робіт послуг (без фактичного їх постачання).

Позивач подав заперечення від 16.07.2018 на акт документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073 «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Енергія-Новий Розділ» з питань формування даних податкових зобов`язань та даних податкового кредиту по взаємовідносинах із ТОВ «Корпорація КРТ» () за період червень 2015 року - грудень 2017 року».

Відповідач розглянув заперечення позивача щодо акта документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073 та за результатами розгляду заперечення вирішив висновки акта перевірки вважати правомірними та такими, що відповідають нормам чинного законодавства, заперечення ТОВ „Енергія-Новий Розділ від 16.07.2018 №3206 залишити без задоволення.

Про результати розгляду заперечення на документальної позапланової невиїзної перевірки від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073 повідомлено позивача листом від 25.07.201 №26165/10/13-01-14-02-12.

На підставі акта від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073 винесено податкове повідомлення-рішення від 30.07.2018 №.

Зі змісту акта від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073 (Т.1, а.с.23) вбачається, що висновок щодо заниження позивачем податку на додану вартість зроблено з врахуванням висновку акту Офісу великих платників податків ДФС від 16.05.2018 №1/28-10-48-17/37786903 «Про результати документальної позапланове невиїзної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства під час проведення фінансово-господарських операцій з ТОВ "КАРА-АЛТИН" (), ТОВ "ЕКОДИТ" (), ТОВ "ДОМУС АЛЬЯНС" (), ТОВ "НПЛ КОМ" (), ТОВ "КАНРЕМТОРГ" (), ТзОВ "ДАЙМОНД БРІЛЗ" (), ТзОВ "ЛАРІ-ЛЕЙК" (), ТзОВ "ЮНІОН-СТ" (), ТзОВ "ТЕХБУД КОМПАНІ" (), ТОВ "БОСКО ТРЕНД" (), ТОВ "ЧАЙКА-ВСЕСВІТ ПЛЮС" (), ТзОВ "СМАРТХОЛД" (), ТзОВ "ВІТАРА-ГРУП" (), ТОВ "ТОП АКТИВ" (), ТОВ "АРДО ТРЕЙД" (), ТОВ "ФІОЛЕНТ ГРУПП" (), ТОВ "Шивада" (ЄДРПОУ-39602912), ТОВ "Омікрон плюс" (), ТОВ "Ісіда Груп" (), TOB "НІКА ЕЙР" (), ТзОВ "ТРЕКОТА- ЛЮКС" (ТОВ "ФІРМА ТРАВІС", TOB "МІРАНЕМ" (), ТОВ "Деларіан" (), ТОВ "Лідер Сігма Трейд" (), ТОВ "Техбуд Компані" (), ТОВ "Нагоя" (), ТОВ "Боско Тренд" (), ТОВ "Еркер Сервіс" (), TOB "ІНВЕНТ ГРУП" (), ТЗОВ "СТРЕНДЖ СІСТЕМ" (ТОВ "Будівельна компанія "СТРОЙ.КА") (), ТОВ "АЗОВТЕПЛОІЗОЛЯЦІЯ" (), ТОВ "МОРТОН-ПРЕМІУМ-ГРУП" (), ТОВ "Галелектрод" (), ТОВ "Рідмар" (ТОВ "АБІОН РЕСУРС", ПП "Грандбудсервіс" (код за ), ТОВ "Юніком Групп" (), ТОВ "Старк-Груп" (), ТОВ "Фрайм Консалт" (), ТОВ «Техторг Груп» (), ТОВ «Грінбокс Студіо» (), ТОВ "Смартхолд" (), ТОВ "Кейнфор" (), ТОВ "Скай Сіті Інжиніринг" (), ТзОВ "Палбур" (), ТОВ "БПК Майстер-88" (), ТОВ "ФІДО-СТРОЙ ГРУП" (), ТзОВ "МІЛТА-ТРЕЙД" (), ПП "Техніка тепла і води" (), ТОВ "Аманд М" - ТОВ "Рапунцель") ЄДРПОУ ( код 41068662), ТОВ "СТЕЙТ ОІЛ" (), ТОВ "БУД КОРПОРЕЙШН" (), ПП "Дизайн Полідрук" (), ТОВ "Універсаліс" (), ТОВ "КОНТАКТ" (), ТОВ "СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО "ПОЛСЕТ-УКРАЇНА" (), ТОВ "ВІННТОРГСЕРВІС" (), ПП "ВЕЛТІС-ХІМ-ТОРГ" (Хімінвест) (), ТОВ "ФРУТПОЛ" (), ПП "Тепло - технічний сервіс" (), ТОВ "Торгівельний дім" Євротрубпласт" (), ПП "Торгово Виробнича фірма "Мельхеор" (), ПП "ЦЕНТР ВІКОННО-ДВЕРНИХ ТЕХНОЛОГІЙ" (), ТОВ "СОЮЗ-ЛЕД НВП" (), ТОВ "АйТІ Аутсорсінг" (), ТОВ "СТИЛЬ МЕДІА" (), ТОВ "Струмтек" (), ТОВ "БІРЖОВИЙ УНІВЕРСИТЕТ" (), ПП "ОККО-БІЗНЕС" (), ТОВ "УКРЕНЕРГОАКТИВ" (), ТОВ "БРОКБУДКЕПІТАЛ" (ТОВ "РЕАЛ-ГРАНД-БУД") (), ТОВ "КОМПАНІЯ "СОРБІТ" (ТОВ "АЛЬФА-АВЕРОН") (), ТОВ "ФЕКО» (), ТОВ "ПРОДМАРКЕТ 2012" (), ТОВ "Еколайн-СТ" (), ПП "ДІСЛАВ" (), ПП "НП "XІМІЧ"(), ТзОВ "ІНТЕЛЕКТ-М" (), ПП "Світ будівництва і дизайну" (), ТОВ "ЕРІДЛ" (), ТОВ "СХІДБУДСЕРВІС-Д" (), ТОВ "ВОСТОКТОРГСЕРВІС-ГРУПП" (), ТОВ "Торговий Дом Грандвест" (), ТОВ "ФІНАНСОВО-ПРОМИСЛОВА ГРУПА "ДІОНІКА" (ТОВ "ІМПУЛЬС-ФІНАНС") (), ТОВ "АВЕСБУД" (), ТОВ "СОЛАР СТАЛЬКОНСТРУКЦІЯ" (), ТОВ "УСПІХ ЮА" (ТОВ "ПАРІТЕТ-АЛЬЯНС") (), ТОВ "Гіва" (), ТОВ "ПКФ "ВОСТОК ТРЕЙД" (), ТОВ "БК "СХІД СТРОЙ ГРУПП" (), ТОВ "УКР СЕРВІС ГРУП" (УКР-ІНКОМ ПЛЮС) (), ТОВ "ЛУГ СПЕЦ СЕРВІС" (), ТОВ "АЛЬЯНС ТРЕЙД КОМПАНІ" (), ТОВ "Гарант СК - Буд" (), ТОВ "МАРКЕТ-ПРОМСЕРВІС" (), ТОВ "Ароза Груп" (), ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "НИКСА" (), ТОВ "ТД "АЛЬТАПРОД" (), ТОВ "ДЕНІЗА ЛТД" (), ТОВ "ЕДВАЙСТОРГ" (), ТОВ "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ІНВЕСТ ГРУП" (), ТОВ "ПТСК" (), ТОВ "ІДЕАЛ ІНВЕСТ" (), ТОВ "ЗЕРІС" (ТОВ "Компанія «Адамант") (), ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ "УКР-ГРАНІТ" (), ТОВ "ЕЛІОНС" (), ТОВ "МІКЛЕР" (), "ВО "СЗГТВ" (), ТОВ "АЛЬФА-СОЮЗ ЛТД" (), ТОВ "ВАРГРУП" (), ТОВ "АСТЕЛЬ-ТРАНС" (), ТОВ "ЛАРІ- ЛЕЙК" (), "КОРВІН ТРЕЙД" (), ТОВ "СТАНДАРТ ЛЮКС СТАЙЛ" (), ТОВ "СВІТ БУДІВНИЦТВА І ДИЗАЙНУ ПРО" (), TOB "СТАР КОРД" (), ТОВ "ПМ-ЕНЕРГО" (), ТОВ "БудРесурс Т" (), ТОВ "АКРОПОЛЬ БУД ІНВЕСТ" (), ТОВ "ПРАЙМ-КОМ" (), ТОВ "Будівельний - Регіон" (), ТОВ "ПРОФ-РЕБМІТ" (), ТОВ "ЮНІКОМ ГРУПП" (), ТОВ "ДЖОРДЖІЯ КОНСАЛТ" (), ТОВ "БУД КОРПОРЕЙШН" (), ТзОВ "Західтрансбуд" (), ПП "Термтех" (), ТОВ "Промбізнесгруп" (), ТОВ НВП "Дніпрокомплект" (), ТОВ "ДОНТЕХСВЯЗЬ" (), ТОВ "Маркостиль" (), ПП "Елма-Сервіс" (), ТОВ "Ремспецбуд" (), ПП "ТРАНСПОРТНІ БУДІВЕЛЬНІ СИСТЕМИ" (), ПП "ВИРОБНИЧА ФІРМА "ПОЛІМАШПРОЕКТ" (), ТОВ ПІЛАВА-ЛІФТ (), ТОВ "БП-Монтаж" (), - за період з 01 січня 2013 року по 11 грудня 2017 року.

Судом з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва у справі №760/27617/17 (провадження №1-кс/760/17585/17) від 14.12.2017 задоволено клопотання детектива Другого відділу Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Максименка С.П., погоджене прокурором четвертого відділу Управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України Гарванком І.М., у кримінальному провадженні №0000243 від 22.06.2016 та призначено позапланову документальну перевірку ТОВ "Корпорація КРТ" з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства під час проведення фінансово-господарських операцій з ТОВ "КАРА-АЛТИН" (), ТОВ "ЕКОДИТ" (), ТОВ "ДОМУС АЛЬЯНС" (), ТОВ "НПЛ КОМ" (), ТОВ "КАНРЕМТОРГ" (), ТзОВ "ДАЙМОНД БРІЛЗ" (), ТзОВ "ЛАРІ-ЛЕЙК" (), ТзОВ "ЮНІОН-СТ" (), ТзОВ "ТЕХБУД КОМПАНІ" (), ТОВ "БОСКО ТРЕНД" (), ТОВ "ЧАЙКА-ВСЕСВІТ ПЛЮС" (), ТзОВ "СМАРТХОЛД" (), ТзОВ "ВІТАРА-ГРУП" (), ТОВ "ТОП АКТИВ" (), ТОВ "АРДО ТРЕЙД" (), ТОВ "ФІОЛЕНТ ГРУПП" (), ТОВ "Шивада" (ЄДРПОУ-39602912), ТОВ "Омікрон плюс" (), ТОВ "Ісіда Груп" (), TOB "НІКА ЕЙР" (), ТзОВ "ТРЕКОТА- ЛЮКС" (ТОВ "ФІРМА ТРАВІС", TOB "МІРАНЕМ" (), ТОВ "Деларіан" (), ТОВ "Лідер Сігма Трейд" (), ТОВ "Техбуд Компані" (), ТОВ "Нагоя" (), ТОВ "Боско Тренд" (), ТОВ "Еркер Сервіс" (), TOB "ІНВЕНТ ГРУП" (), ТЗОВ "СТРЕНДЖ СІСТЕМ" (ТОВ "Будівельна компанія "СТРОЙ.КА") (), ТОВ "АЗОВТЕПЛОІЗОЛЯЦІЯ" (), ТОВ "МОРТОН-ПРЕМІУМ-ГРУП" (), ТОВ "Галелектрод" (), ТОВ "Рідмар" (ТОВ "АБІОН РЕСУРС", ПП "Грандбудсервіс" (код за ), ТОВ "Юніком Групп" (), ТОВ "Старк-Груп" (), ТОВ "Фрайм Консалт" (), ТОВ «Техторг Груп» (), ТОВ «Грінбокс Студіо» (), ТОВ "Смартхолд" (), ТОВ "Кейнфор" (), ТОВ "Скай Сіті Інжиніринг" (), ТзОВ "Палбур" (), ТОВ "БПК Майстер-88" (), ТОВ "ФІДО-СТРОЙ ГРУП" (), ТзОВ "МІЛТА-ТРЕЙД" (), ПП "Техніка тепла і води" (), ТОВ "Аманд М" - ТОВ «Рапунцель») ЄДРПОУ ( код 41068662), ТОВ "СТЕЙТ ОІЛ" (), ТОВ "БУД КОРПОРЕЙШН" (), ПП "Дизайн Полідрук" (), ТОВ "Універсаліс" (), ТОВ "КОНТАКТ" (), ТОВ "СПІЛЬНЕ ПІДПРИЄМСТВО "ПОЛСЕТ-УКРАЇНА" (), ТОВ "ВІННТОРГСЕРВІС" (), ПП "ВЕЛТІС-ХІМ-ТОРГ" (Хімінвест) (), ТОВ "ФРУТПОЛ" (), ПП "Тепло - технічний сервіс" (), ТОВ "Торгівельний дім" Євротрубпласт" (), ПП "Торгово Виробнича фірма "Мельхеор" (), ПП "ЦЕНТР ВІКОННО-ДВЕРНИХ ТЕХНОЛОГІЙ" (), ТОВ "СОЮЗ-ЛЕД НВП" (), ТОВ "АйТІ Аутсорсінг" (), ТОВ "СТИЛЬ МЕДІА" (), ТОВ "Струмтек" (), ТОВ "БІРЖОВИЙ УНІВЕРСИТЕТ" (), ПП "ОККО-БІЗНЕС" (), ТОВ "УКРЕНЕРГОАКТИВ" (), ТОВ "БРОКБУДКЕПІТАЛ" (ТОВ "РЕАЛ-ГРАНД-БУД") (), ТОВ "КОМПАНІЯ "СОРБІТ" (ТОВ "АЛЬФА-АВЕРОН") (), ТОВ "ФЕКО» (), ТОВ "ПРОДМАРКЕТ 2012" (), ТОВ "Еколайн-СТ" (), ПП "ДІСЛАВ" (), ПП "НП "XІМІЧ"(), ТзОВ "ІНТЕЛЕКТ-М" (), ПП "Світ будівництва і дизайну" (), ТОВ "ЕРІДЛ" (), ТОВ "СХІДБУДСЕРВІС-Д" (), ТОВ "ВОСТОКТОРГСЕРВІС-ГРУПП" (), ТОВ "Торговий Дом Грандвест" (), ТОВ "ФІНАНСОВО-ПРОМИСЛОВА ГРУПА "ДІОНІКА" (ТОВ "ІМПУЛЬС-ФІНАНС") (), ТОВ "АВЕСБУД" (), ТОВ "СОЛАР СТАЛЬКОНСТРУКЦІЯ" (), ТОВ "УСПІХ ЮА" (ТОВ "ПАРІТЕТ-АЛЬЯНС") (), ТОВ "Гіва" (), ТОВ "ПКФ "ВОСТОК ТРЕЙД" (), ТОВ "БК "СХІД СТРОЙ ГРУПП" (), ТОВ "УКР СЕРВІС ГРУП" (УКР-ІНКОМ ПЛЮС) (), ТОВ "ЛУГ СПЕЦ СЕРВІС" (), ТОВ "АЛЬЯНС ТРЕЙД КОМПАНІ" (), ТОВ "Гарант СК - Буд" (), ТОВ "МАРКЕТ-ПРОМСЕРВІС" (), ТОВ "Ароза Груп" (), ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "НИКСА" (), ТОВ "ТД "АЛЬТАПРОД" (), ТОВ "ДЕНІЗА ЛТД" (), ТОВ "ЕДВАЙСТОРГ" (), ТОВ "БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ "ІНВЕСТ ГРУП" (), ТОВ "ПТСК" (), ТОВ "ІДЕАЛ ІНВЕСТ" (), ТОВ "ЗЕРІС" (ТОВ "Компанія «Адамант") (), ТОВ ТОРГОВИЙ ДІМ "УКР-ГРАНІТ" (), ТОВ "ЕЛІОНС" (), ТОВ "МІКЛЕР" (), "ВО "СЗГТВ" (), ТОВ "АЛЬФА-СОЮЗ ЛТД" (), ТОВ "ВАРГРУП" (), ТОВ "АСТЕЛЬ-ТРАНС" (), ТОВ "ЛАРІ- ЛЕЙК" (), "КОРВІН ТРЕЙД" (), ТОВ "СТАНДАРТ ЛЮКС СТАЙЛ" (), ТОВ "СВІТ БУДІВНИЦТВА І ДИЗАЙНУ ПРО" (), TOB "СТАР КОРД" (), ТОВ "ПМ-ЕНЕРГО" (), ТОВ "БудРесурс Т" (), ТОВ "АКРОПОЛЬ БУД ІНВЕСТ" (), ТОВ "ПРАЙМ-КОМ" (), ТОВ "Будівельний - Регіон" (), ТОВ "ПРОФ-РЕБМІТ" (), ТОВ "ЮНІКОМ ГРУПП" (), ТОВ "ДЖОРДЖІЯ КОНСАЛТ" (), ТОВ "БУД КОРПОРЕЙШН" (), ТзОВ "Західтрансбуд" (), ПП "Термтех" (), ТОВ "Промбізнесгруп" (), ТОВ НВП "Дніпрокомплект" (), ТОВ "ДОНТЕХСВЯЗЬ" (), ТОВ "Маркостиль" (), ПП "Елма-Сервіс" (), ТОВ "Ремспецбуд" (), ПП "ТРАНСПОРТНІ БУДІВЕЛЬНІ СИСТЕМИ" (), ПП "ВИРОБНИЧА ФІРМА "ПОЛІМАШПРОЕКТ" (), ТОВ ПІЛАВА-ЛІФТ (), ТОВ "БП-Монтаж" (), - за період з 01 січня 2013 року по 11 грудня 2017 року, проведення якої доручено працівникам Львівського управління Офісу великих платників податків ДФС України.

На виконання вимог згаданої ухвали Офіс великих платників податків ДФС прийняв наказ від 11.05.2018 року №861 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ».

16.05.2018 року уповноваженими працівниками Офісу великих платників податків ДФС проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Корпорація КРТ» та за її результатами складено Акт №1/28-10-18-17/37786903.

На підставі вказаного акта перевірки Офісом великих платників податків ДФС 04.07.2018 щодо ТОВ «Корпорація КРТ» складено податкові повідомлення-рішення від 04.07.2018 №, №, №.

Крім того, суд встановив, що в подальшому ухвалою Київського апеляційного суду від 16.10.2018 у справі №760/27617/17 (провадження №11-сс/780/50/18) скасовано ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м.Києва у справі №760/27617/17 (провадження №1-кс/760/17585/17) про призначення документальної позапланової перевірки, яка стала підставою для призначення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ»; у задоволенні клопотання Детектива другого відділу Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ Максименка С.П. про призначення позапланової документальної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства під час проведення фінансово-господарських операцій з його контрагентами за період з 01.01.2013 року по 11.12.2017 відмовлено.

Як наслідок, із урахуванням перелічених обставин рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 13.11.2018 у справі №813/2412/18, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 13.02.2019 та постановою Верховного Суду від 29.07.2021, наказ Офісу великих платників податків ДФС від 11.05.2018 року №861 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ» скасовано.

У свою чергу, рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 у справі №1340/4619/18, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 та постановою Верховного Суду від 16.06.2021, визнано протиправними та скасованими податкові повідомлення-рішення від 04.07.2018 №, №, №, складені відносно ТОВ «Корпорація КРТ».

З матеріалів справи (Т.1, а.с.203) вбачається, що копії документів за актом невиїзної документальної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ» №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018 відповідач отримав 14.02.2019, що підтверджується відтиском штемпеля з вхідним номером 1540/7.

IV. Позиція суду

Вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

Частиною 2 статті 19 Конституції України від 28.06.1991 №254к/96-ВР визначено обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Указана норма основного закону означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

«На підставі» означає, що суб`єкт владних повноважень: повинен бути утвореним у порядку, визначеному Конституцією та законами України; зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

«У межах повноважень» означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх.

«У спосіб» означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх прав та обов`язків, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України.

Згідно з підпунктом 14.1.157 підпункту 14.1. статі 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України) податкове повідомлення-рішення - письмове повідомлення контролюючого органу (рішення) про обов`язок платника податків сплатити суму грошового зобов`язання, визначену контролюючим органом у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, або внести відповідні зміни до податкової звітності.

Податкове повідомлення-рішення, серед іншого, містить суму та підставу для визначення (нарахування/зменшення) грошового зобов`язання та/або податкового зобов`язання, що повинен сплатити платник податків, та/або суму та підставу для зменшення бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, та/або зменшення податку на доходи фізичних осіб, задекларованого до повернення з бюджету, зокрема при використанні права на податкову знижку, та/або збільшення/зменшення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, та посилання на норми цього Кодексу та/або іншого закону, контроль за виконанням якого покладено на контролюючі органи, відповідно до яких здійснено їх розрахунок (підпункт 1 підпункту 58.1.1. пункту 58.1. статті 58 ПК України).

Таким чином, податкове повідомлення-рішення як акт індивідуальної дії породжує для платника податків зобов`язання щодо сплати грошового зобов`язання та повинно містити правову (юридичну) підставу прийняття такого рішення.

Перевіряючи оскаржене рішення на предмет відповідності критеріям правомірності, суд зазначає наступне.

Суд здійснює перевірку юридичної та фактичної обґрунтованості мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржених рішень крізь призму положень частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -КАС України), яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема, з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Аналізуючи оскаржене рішення, суд вказує, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень, відповідно до частини другої статті 2 КАС України, має на увазі, що рішення повинно бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 вказав, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: взяти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

При цьому, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Екстраполюючи викладені висновки на спірну правову ситуацію, суд звертає увагу на те, що пунктом 2.7 акта перевірки від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073 визначено, що під час перевірки позивача уповноваженими особами відповідача використовувалася наступну інформацію:

- скановані договори з додатками, укладені між позивачем та ТОВ «Корпорація КРТ» - 4 томи за період 2015-2017 роки в електронному вигляді на диску та первинні документи (видаткові накладні), надані Національним антикорупційним бюро України листом від 28.03.2018 №0432-186/12967;

- рух грошових коштів (банківські виписки за період з 2013 по 2017 роки), надані Національним антикорупційним бюро України листом від 18.04.2018 №0432- 186/16107;

- акт Офісу великих платників податків ДФС від 16.05.2018 №1/28-10-48-17/37786903 «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки TOB «Корпорація КРТ» () з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства під час проведення фінансово-господарських операцій з рядом суб`єктів господарювання за період з 01.01.2013 по 11.12.2017» (далі за текстом - Акт Офісу великих платників податків ДФС від 16.05.2018 №1/28-10-48-17/37786903 «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ» при дослідженні формування ланцюга ПДВ за період з 01.01.2013 по 11.12.2017);

- перелік автоматизованих інформаційних систем, інформація яких використана під час проведення перевірки АІС «Податковий аудит», система автоматизованого співставлення податкових зобов`язань та податкового кредиту з податку на додану вартість в розрізі контрагентів на рівні ДФС України, архів електронної звітності «Єдиний реєстр податкових накладних».

При цьому суд зазначає, що перевірка рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративним судом здійснюється ретроспективно, тобто зважаючи на ті обставини, які існували у минулому на момент прийняття оспорюваного рішення (вчинення дії, допущення бездіяльності). При цьому, суд враховує правову позицію Верховного Суду з цього питання, викладену у постановах від 01 квітня 2020 року у справі №818/494/18, від 11 червня 2020 року у справі №820/2817/17 та від 12 лютого 2020 року у справі №809/1612/17.

Згідно з абзацами 1 та 2 частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За наведених обставин суд вказує, що оцінка правомірності оскаржуваного рішення повинна надаватися із врахуванням того, до яких саме висновків дійшов орган податкового адміністрування, які саме докази(документи) досліджувалися контролюючим органом та чи кореспондують відповідні висновки Головного управління ДПС України обставинам, які об`єктивно можуть підтверджуватися дослідженими доказами у їх системному взаємозв`язку.

Резюмуючи вказану логіку міркувань, суд критично оцінює посилання відповідача на акт Офісу великих платників податків ДФС від 16.05.2018 №1/28-10-48-17/37786903 «Про результати документальної позапланової невиїзної перевірки TOB «Корпорація КРТ», виходячи з наступних міркувань.

По-перше, оцінку первинним документам, які слугували підставою для складення вказаного акта, відповідач не надавав.

Так, пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених зазначеним Кодексом, а фактичні перевірки - зазначеним Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з пунктом 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 №727 акт документальної перевірки - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи

Одним із невід`ємних прав платника податків, згідно з підпунктом 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України, є право на подання до контролюючого органу письмових заперечень до акта перевірки у порядку, встановленому зазначеним Кодексом.

Пунктом 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 зазначеного Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).

Отже, акт податкової перевірки є службовим документом, в якому зафіксовані виявлені при проведенні тієї або іншої податкової перевірки порушення, він є носієм доказової інформації про виявлені порушення та його зміст може бути оспорено шляхом подання до контролюючого органу за основним місцем обліку заперечень.

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 ПК України на підставі акта перевірки контролюючим органом приймається податкове повідомлення-рішення.

За правилами підпункту 17.1.7 пункту 17.1 статті 17 ПК України у разі незгоди з контролюючим органом платник податків має право оскаржити прийняте рішення (податкове повідомлення-рішення).

Згідно з пунктом 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником контролюючого органу (його заступником).

Зазначене свідчить про те, що доводи, судження, інформація акта перевірки, складеного особами, які її проводили, вивчається та оцінюється, зокрема начальником або заступником начальника контролюючого органу, і в разі наявності податкових порушень саме вони приймають податкове повідомлення-рішення, яке і визначає грошові зобов`язання платнику податків.

Сам собою акт податкової перевірки та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків у вигляді виникнення обов`язків, зміни чи припинення будь-яких прав платника податків, крім виникнення права на подання зауважень до акта.

Таким чином, акт перевірки не є правовим документом, не встановлює відповідальність суб`єкта господарювання та не є обов`язковим рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки є документом, в якому лише зафіксовано факти та оціночні судження осіб, які її проводили

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, відображеною у постановах від 09.04.2021 у справі №804/11878/15 та від 08.09.2020 у справі №811/2893/14.

Між тим, як встановив суд, копії документів за актом невиїзної документальної перевірки ТОВ «Корпорація КРТ» №1/28-10-48-17/37786903 від 16.05.2018 відповідач отримав лише 14.02.2019, що підтверджується відтиском штемпеля з вхідним номером 1540/7. Тобто на момент проведення перевірки та прийняття спірного податкового повідомлення-рішення від 30.07.2018 № відповідач був позбавлений можливості надати оцінку первинній документації та встановити реальність чи нереальність господарських операцій між позивачем та його контрагентами.

По-друге, відповідно до абзацу 2 підпункту 86.7.5. пункту 86.7 статті 86 ПК України контролюючим та іншим державним органам забороняється використовувати акт перевірки як підставу для висновків стосовно взаємовідносин платника податків з його контрагентами, якщо за результатами складання акта перевірки податкове повідомлення-рішення не надіслано (не вручено) платнику податків або воно вважається відкликаним відповідно до підпунктів 60.1.2 та 60.1.4 пункту 60.1 статті 60 цього Кодексу.

Питання відкликання податкового повідомлення-рішення і податкової вимоги унормовано статтею 60 ПК України, за приписами якої податкове повідомлення-рішення вважається відкликаним, якщо таке скасовується рішенням суду, що набрало законної сили.

Як вже з`ясував суд, рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 у справі №1340/4619/18, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 07.10.2020 та постановою Верховного Суду від 16.06.2021, визнано протиправними та скасованими податкові повідомлення-рішення від 04.07.2018 №, №, №, які складені на підставі акта №1/28-10-18-17/37786903 від 16.05.2018.

За таких обставин, суд погоджується із доводами представника позивача про те, що вказаний акт №1/28-10-18-17/37786903 від 16.05.2018 є недопустимим доказом порушення позивачем податкового законодавства.

Суд критично оцінює посилання представника відповідача на дослідження укладених позивачем договорів, зважаючи на таке.

Правова регламентація засад регулювання, організації, ведення бухгалтерського обліку та складання фінансової звітності в Україні забезпечується Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» №996-XIV від 16.07.1999 в редакції виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №996).

Відповідно до статті 9 вказаного Закону України підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Визначення, зокрема, первинного документа та господарської операції закріплено у статті 1 Закону України №996, за змістом якої первинним є документ, який містить відомості про господарську операцію. Водночас частиною другою статті 9 Закону України №996 детерміновано перелік обов`язкових реквізитів, наявність яких є передумовою для надання документу статусу первинного.

У свою чергу, відповідно до частини 1 статті 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну чи припинення цивільних прав й обов`язків. Отже, договір свідчить лише про намір виконання дій (операцій) у майбутньому, а не про їх фактичне виконання. Тож господарська операція пов`язана не з фактом підписання договору, а з фактом руху активів платника податків і руху його капіталу.

Вказане узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 19.03.2019 по справі №809/1718/15.

Таким чином, дослідження відповідачем змісту укладених позивачем договорів не є та не може бути підставою для висновку про нереальність господарських операцій та порушення останнім приписів податкового законодавства.

З аналогічних підстав суд відхиляє посилання представника відповідача на врахування руху грошових коштів позивача за період 2013 по 2017 роки та податкової інформації щодо контрагентів позивача, оскільки аналіз руху коштів та податкової інформації не підміняють змістового значення первинних документів та не є безумовними підставами про недотримання позивачем вимог податкового законодавства.

Суд додатково звертає увагу на те, що податкова інформація, носить виключно інформативний характер. Разом з тим, усталеною є практика Верховного Суду (зокрема, але не виключно, справа №826/7917/17), яка, якщо її систематизувати, полягає в тому, що визначальним для вирішення спорів про наявність податкових наслідків за результатами вчинення господарських операцій є дослідження сукупності обставин та первинних документів, які можуть як підтверджувати, так і спростовувати реальність господарських операцій. Податкова інформація щодо контрагентів по ланцюгу постачання не є самостійною підставами для висновку про нереальність господарських операцій. Водночас, у сукупності з іншими обставинами справи наявність або відсутність таких документів чи обставин можуть свідчити на спростування або підтвердження позиції контролюючого органу.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач, приймаючи оспорюване рішення, дослідив лише окремі первинні документи (видаткові накладні), а саме:

1) №260115.9 від 26.01.2015; 2) №260215.2 від 26.02.2015; 3) №260215.3 від 26.02.2015; 4) №260315.6 від 26.03.2015; 5) №260315.7 від 26.03.2015; 6) №260315.8 від 26.03.2015; 7) №260415.17 від 28.04.2015; 8) №260415.18 від 20.05.2015; 9) №200515.3 від 20.05.2015; 10) №200515.2 від 25.05.2015; 11) №200515.3 від 30.06.2015; 12) №00615.3 від 30.06.2015; 13) №300615.4 від 30.07.2015; 14) №300715.9 від 30.07.2015; 15) №300715.10 від 30.07.2015; 16) №300715.11 від 17.08.2015; 17) №170815.6 від 17.08.2015; 18)№170815.7 від 17.08.2015; 19) №170815.8 від 21.09.2015; 20) №210915.8 від 21.09.2015; 21) №210915.9 від 15.10.2015; 22) №151015.1 від 15.10.2015; 23) №151015.2 від 23.11.2015; 24) №231115.3 від 23.11.2015; 25) №231115.4 від 31.12.2015; 26) №312115.2 від 31.12.2015; 27) №312115.3 від 31.12.2015; 28) №312115.18 від 31.12.2015.

З цього приводу суд вказує, що податкова перевірка, за наслідками якої прийнято оспорюване рішення, стосувалася періоду з червня 2015 року по грудень 2017 року. Отже, відповідач дослідив первинні документи лише фрагментарно в обсязі, який визначив на власний розсуд, тобто лише за 2015 рік. Більше того, суд зауважує, що оцінка окремих первинних документів, а саме датованих до червня 2015 року не має правового значення з огляду на їх нерелевантність в контексті періоду, який охоплювався податковою перевіркою.

Таким чином, на переконання суду, контролюючий орган не забезпечив всебічного та повного з`ясування обставин господарської діяльності позивача, які мають істотне значення у вимірі спірних правовідносин.

Окрім цього, суд вказує на те, що досліджені відповідачем видаткові накладні стосуються придбання мазуту позивачем від ТОВ «Корпорація КРТ». Утім, матеріалами справи (Т.2, а.с.42-53) підтверджується, що позивачем за період з червня 2015 року по грудень 2017 року укладалися різні за своєю правовою природою господарські договори, зокрема, купівлі-продажу, підряду, постачання товарно - матеріальних цінностей.

Відтак проведений відповідачем аналіз згаданих первинних документів не є достатнім для висновку про наявність порушень з боку позивача.

Суд відхиляє аргументи представника позивача про те, що уповноваженими особами відповідача замість невиїзної документальної перевірки проведено камеральну перевірку, виходячи з наступних міркувань.

Так, приписами пункту 75.1 статті 75 ПК передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з пунктом 76.1 статті 76 ПК камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Аналіз вказаних норм ПК України свідчить про те, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.

Водночас будь-якого окремого рішення для проведення такого виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності.

При цьому метою камеральної перевірки є виявлення у поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють.

Водночас у справі, що розглядається податкова перевірка проводилася на підставі наказу відповідача від 27.06.2018 №3981, що відображено в акті від 10.07.2018 №1712/13-01-16-01/33525073. Зазначена обставина сторонами визнається та не оспорюється. Крім того, орган податкового управління досліджував реальність господарських операцій, учасником яких був позивач. Також необхідно зазначити, що досліджуючи господарські взаємовідносини позивача з його контрагентами, контролюючий орган частково аналізував первинні документи, а не документи податкової звітності, наданої позивачем. Системний аналіз вказаних обставин дозволяє зробити висновок про помилковість доводів представника позивача щодо ідентифікації виду проведеної податкової перевірки як камеральної.

За наведених обставин суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення та необхідність його скасування.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України та частини другої статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Відповідно до статті 139 КАС України на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача необхідно стягнути судовий збір у розмірі 616 700,00 грн., сплачений відповідно до платіжного доручення №11389 від 12.11.2018.

Керуючись статтями 6, 9, 73-76, 242, 243, 244, 245 КАС України, суд

в и р і ш и в:

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області від 30.07.2018 №.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області , місцезнаходження: 79026, м.Львів, вул.Стрийська, 35 за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія-Новий Розділ» , місцезнаходження: 81652, Львівська область, м.Новий Розділ, вул.Грушевського, 37 судовий збір у розмірі 616 700 (шістсот шістнадцять тисяч сімсот)грн. 00 коп.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Повне рішення суду складене 9 грудня 2021 року.

Суддя А.Г. Гулик