Справа № 580/10412/21
Суддя: Марина БІЛОНОЖЕНКО
Дата ухвалення: 2021-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2021 року справа № 580/10412/21

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Білоноженко М.А., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради про визнання протиправними розпоряджень,

ВСТАНОВИВ:

03.12.2021р. до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Корсунь-Шевченківської міської ради (далі - відповідач) в якій позивач просить:

- визнати протиправними та скасувати:

- розпорядження міського голови Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області №187-К від 15 липня 2021 року про оголошення конкурсу на заміщення вакантної посади посадової особи - начальника відділу освіти, молоді та спорту Корсунь-Шевченківської міської ради;

- рішення конкурсної комісії, оформленого протоколом № 1 від 17.08.2021.

- розпорядження міського голови Корсунь-Шевченківської міської ради №219-К від 25.08.2021 про призначення на посаду начальника відділу освіти, молоді та спорту Корсунь-Шевченківської міської ради ОСОБА_2 .

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з частиною 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що позивачем додано до позовної заяви документи про сплату судового збору у розмірі 1816,00 грн. (квитанції від 02.12.2021р. №47642 та №47619).

Разом з тим, згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011р. №3674-VI, за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру - справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закон №3674-VI, у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Так, Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020р. №1082-IX (зі змінами та доповненнями), установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Оскільки позовна заява містить 3 вимоги немайнового характеру (позивач звернулась із вимогами про оскарження 2 розпоряджень та рішення конкурсної комісії), розмір судового збору, що належить сплаті за подання даної позовної заяви становить 2724,00 грн. (2270х0,4х3).

Таким чином, за подання даного позову позивачу необхідно доплатити 908 грн. (2724-1816,00).

Крім того, згідно пункту 9 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, серед іншого, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Позивачем в обгрунтування протиправності розпорядження міського голови Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області №187-К від 15 липня 2021 року про оголошення конкурсу на заміщення вакантної посади вказує на процедурні порушення, допущені, при його проведенні.

Разом з тим, суд зазначає, що вказані доводи можуть слугувати в якості обгрунтувань неправомірності результатів проведеного конкурсу, однак позовна заява не містить обґрунтування порушення розпорядженням №187-К від 15 липня 2021 року безпосередньо прав, свобод та інтересів позивача. З огляду на те, що участь у конкурсі відбувається за волевиявленням особи про участь у ньому, позивачу необхідно обгрунтувати порушення її прав самим оголошенням конкурсу. Суд зазначає, що до подачі позивачем заяви про участь у конкурсі, розпорядження про оголошення конкурсу стосувалось невизначеного кола осіб та не порушувало безпосередньо прав позивача, у зв`язку із чим суд зазначає про необхідність приведення позовної заяви у відповідність до вимог пункту 9 частини 5 статті 160 КАС України, шляхом подачі до суду нової редакції позовної заяви з обґрунтуваннями порушення розпорядженням №187-К від 15 липня 2021 року прав, свобод та інтересів позивача.

Крім того, відповідно до пункту 5 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, відповідно до ч.ч.1,5 ст. 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Судом встановлено, що спірне рішення конкурсної комісії Корсунь-Шевченківської міської ради, прийняте - 17.08.2021р. та оформлене протоколом №1 від 17.08.2021р.

18.08.2021р. (вх. Корсунь-Шевченківської міської ради від 18.08.2021р. №2518/02-30) позивачем подано на ім`я В.о. міського голови заяву, в якій просила вжити заходів реагування щодо визначення правомірності проведеного конкурсу на заміщення вакантної посади начальника відділу освіти, молоді та спорту, що відбувся 17.08.2021р.

На запит адвоката Горобця С.О. від 01.10.2021р., Виконавчий комітет Корсунь-Шевченківської міської ради листом від 13.10.2021р. №02-30/3493 повідомив, що результати проведення конкурсу не були оскаржені позивачем в установлений Законом термін Керівнику органу місцевого самоврядування.

Таким чином, у жовтні 2021 року, отримавши вказаний лист від 13.10.2021р. №02-30/3493, позивач мала дізнатись про результати розгляду її заяви та у разі незгоди із нею, звернутись у місячний строк до суду.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, із вказаним позовом позивач звернулась 03.12.2021 року, тобто з пропуском строку ч.5 ст. 122 КАС України.

При цьому, жодних доказів поважності пропуску строку звернення до суду із вимогами щодо оскарження результатів конкурсу, позивачем до позову не додано.

Судом враховується, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.03.2021 року у справі №160/6430/20.

Поряд з іншим, суд зауважує, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Крім того, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

На підставі наведеного, суд зазначає про право позивача надати до суду докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із позовними вимогами щодо оскарження рішення конкурсної комісії, оформленого протоколом № 1 від 17.08.2021р.

Щодо позовної вимоги про скасування розпорядження міського голови Корсунь-Шевченківської міської ради №219-К від 25.08.2021 про призначення на посаду начальника відділу освіти, молоді та спорту Корсунь-Шевченківської міської ради Сірош Т.М., суд зазначає наступне.

Згідно із ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений в цій статті.

Суд зазначає, що розпорядження №219-К від 25.08.2021р. не стосується безпосередньо прав та інтересів позивача, оскільки регулює питання організації діяльності органів місцевого самоврядування (Корсунь-Шевченківської міської ради). Отже, правовідносини, в яких позивач не бере безпосередньої участі.

Спірне розпорядження відповідає ознакам індивідуального акту, що обґрунтовується наступним.

Індивідуальний акт це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (п.19 ч.1 ст.4 КАС України).

Спірне розпорядження є актом індивідуальної дії, оскільки: прийняте органом місцевого самоврядування; не містять загальнообов`язкових правил поведінки, а передбачають індивідуалізовані приписи організації діяльності органів місцевого самоврядування; не розраховані на багаторазове застосування й вичерпують дію після їх реалізації, а також стосується прав та інтересів визначеної в акті особи ( ОСОБА_2 )

Судом також враховано висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 18.12.2018р. у справі №9901/657/18, відповідно до якої право на оскарження індивідуального акта суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої цей акт прийнятий, або прав, свобод та інтересів якої він безпосередньо стосується. Законодавчі обмеження стосовно можливості оскарження актів індивідуальної дії не шкодять самій суті права на доступ до суду, оскільки ці акти можуть бути оскаржені у суді їхніми адресатами, тобто суб`єктами, для яких відповідні акти створюють права та/чи обов`язки. Однією з цілей таких обмежень є недопущення розгляду у судах позовів третіх осіб в інтересах (або всупереч інтересам) адресатів індивідуальних актів і така мета досягається законодавчо встановленим обмеженням, тобто останнє є пропорційним переслідуваній меті.

Оскільки позивач не є учасником (суб`єктом) правовідносин, визначених розпорядженням №219-К від 25.08.2021р., як актом індивідуальної дії, і воно не породжує безпосередньо для позивача жодних прав та обов`язків, позивач, на виконання п.9 ч.5 ст.160 КАС України, має зазначити в позовній заяві обґрунтування порушення вказаним розпорядженням власних прав, свобод та інтересів.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160-162, частиною 1, 2 статті 169, статтею 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради про визнання протиправними розпоряджень - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, шляхом подання до Черкаського окружного адміністративного суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у розмірі 908,00 грн.;

- нової редакції адміністративного позову з урахуванням вимог даної ухвали щодо необхідності обґрунтування порушення розпорядженням №187-К від 15 липня 2021 року та №219-К від 25.08.2021р. прав, свобод та інтересів позивача;

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду із позовними вимогами щодо оскарження рішення конкурсної комісії, оформленого протоколом №1 від 17.08.2021р.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Марина БІЛОНОЖЕНКО