Справа № 480/12998/21
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2021-12-13 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Гелета С.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державного реєстратора сектору з організації надання адміністративних послуг та державної реєстрації Конотопської районної державної адміністрації Гагіної Альбіни Олександрівни, Конотопської районної державної адміністрації, Приватного нотаріуса Конотопського районного нотаріального округу Куцопал Олени Павлівни, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи - Дубов`язівська селищна рада Конотопського району Сумської області, КП Конотопське міжміське бюро технічної інвентаризації про визнання протиправними та скасування рішень,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулись ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з позовною заявою до Державного реєстратора сектору з організації надання адміністративних послуг та державної реєстрації Конотопської районної державної адміністрації Гагіної Альбіни Олександрівни, Конотопської районної державної адміністрації, Приватного нотаріуса Конотопського районного нотаріального округу Куцопал Олени Павлівни, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи - Дубов`язівська селищна рада Конотопського району Сумської області, КП Конотопське міжміське бюро технічної інвентаризації, і просить суд визнати протиправними та скасувати рішення Державного реєстратора Конотопської районної державної адміністрації Гагіної Альбіни Олександрівни від 09.07.2020 індексний №53049036 про державну реєстрацію права власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_4 ; рішення Державного реєстратора Конотопської районної державної адміністрації Гагіної Альбіни Олександрівни від 20.07.2020 індексний № 53199887 про державну реєстрацію права приватної спільної часткової власності, розмір частки 0 на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_6 ; рішення приватного нотаріуса Конотопського районного нотаріального округу Сумської області Куцопал Олени Павлівни, як державного реєстратора від 30 липня 2020 року, індексний № 53383773 про державну реєстрацію права власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_5 з одночасним припиненням права власності ОСОБА_4 та ОСОБА_5 по 1/2 частці кожного на квартиру АДРЕСА_1 .
Дослідивши матеріали позовної заяви, зміст позовних вимог, суд відмовляє у відкритті провадження у даній адміністративній справі, виходячи із наступного.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
За змістом ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 4 Кодексу, публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Отже, до юрисдикції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.
Таким чином, особливістю правовідносин, що виникають, є їх публічно-правовий характер, пов`язаність із сферою реалізації публічної влади.
Проте, слід зазначити, що специфіку публічно-правового спору визначає не тільки його суб`єктний склад, а й підстави виникнення цього спору і тісно пов`язане з цим питанням межі повноважень адміністративного суду.
Отже, загальними критеріями для того, щоб визначити за спірними правовідносинами адміністративну юрисдикцію, є суб`єктний склад сторін (однією із сторін повинен бути суб`єкт владних повноважень) та предмет спору відповідно до природи спірних правовідносин (наявність публічно-правових відносин між сторонами під час виконання суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій на основі законодавства, тобто при реалізації цим суб`єктом своїх владних функцій та повноважень, визначених законодавством). Спори з приводу владних управлінських рішень, дій чи бездіяльності, що вчинені у межах приватних правовідносин до адміністративної юрисдикції не відносяться.
Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.
Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.
Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу (як правило майнового) конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.
Отже, якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів особи, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту її цивільних прав та інтересів.
Таким чином, розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває речового права на об`єкт нерухомого майна, то спір стосується цивільного права і за суб`єктним складом сторін має розглядатися за правилами цивільного судочинства.
Зазначена вище правова позиція відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду, викладеним, зокрема, у постановах від 21 листопада 2018 року у справі № 813/1362/16, 28 листопада 2018 року у справі № 825/642/18, 29 січня 2019 року у справі № 803/1589/17 під час розгляду спорів у подібних правовідносинах. Дана позиція також висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 16.08.2019 у справі № 826/4236/17 та від 31.10.2019 у справі № 826/7002/17.
За аналогічних обставин Велика Палата Верховного Суду у постанові від 29.05.2019 у справі №826/9341/17 дійшла висновку, що спірні правовідносини у справі пов`язані з необхідністю захисту права на об`єкт нерухомого майна, тобто права цивільного, тому позов у справі не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.
У вказаному рішенні Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що такий критерій визначення юрисдикції спору як наявність порушень вимог чинного реєстраційного законодавства у діях державного реєстратора під час державної реєстрації прав не завжди є достатнім та ефективним. Крім того, скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов`язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів. Отже, в зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господарської або цивільної юрисдикції залежно від суб`єктного складу сторін спору.
Визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі з обов`язком суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій, бездіяльності чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін. Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції".
Згідно змісту адміністративного позову виникнення спірних правовідносин зумовлено незгодою позивачів з прийнятими рішеннями державного реєстратора та приватного нотаріусу, якими проведено державну реєстрацію права власності на квартиру за іншими особами, які не є позивачем по справі (зазначені в позові в якості відповідачів). Крім того, позивачами заявлені вимоги, крім скасування таких рішень, одночасне припинення права власності на квартиру за такими особами.
Порушення своїх прав позивачів вбачають в наслідках, спричинених рішеннями, суб`єктів владних повноважень, які вони вважають неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією їх майнових чи особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.
Позивачі оскаржують рішення реєстратора та нотаріуса, прийняті не за заявами позивачів, а за заявою інших фізичних осіб.
Крім того, такі особи, за якими зареєстровано спірне нерухоме майно, а саме фізичні особи ОСОБА_4 та ОСОБА_5 зазначені позивачами в позові в якості відповідачів. При цьому відповідно до КАС України фізичні особи не є суб`єктами владних повноважень і не можуть мати процесуальний статус відповідачів. Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Разом із тим, зазначення в позові відповідачами державного реєстратора та нотаріуса, не змінює правову природу спірних відносин і не перетворює цей спір у публічно-правовий.
Такий спір не може бути вирішено у межах розгляду адміністративної справи, оскільки потребує оцінки правомірності не лише оскаржуваних рішень, але й правомірності набуття права власності на об`єкт нерухомого майна та відповідних реєстраційних дій на предмет їх відповідності нормам матеріального права.
Суд звертає увагу позивачів, що у разі прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про державну реєстрацію права власності на майно за іншою особою, то подальше оспорювання правомірності набуття фізичною особою спірної квартири має вирішуватися в порядку цивільної юрисдикції, оскільки виникає спір про право цивільне.
Отже, прийняті спірні рішення відповідачів про державну реєстрацію права власності на квартиру за іншими особами, пов`язані з реалізацією права власності такими особами спірної квартири.
У справі, що розглядається, позовні вимоги спрямовані на захист порушеного права власності на об`єкт нерухомого майна. Так, позовні вимоги у справі заявлено на поновлення порушеного цивільного (майнового) права позивача, а розгляд позовних вимог приводять до вирішення судом питання про право власності позивачів на спірне нерухоме майно, а також позбавлення права власності інших осіб (зазначені позивачем в якості відповідачів).
Ураховуючи те, що позовні вимоги в цій справі є похідними при вирішенні судом питання щодо правомірності набуття фізичними особами, в т.ч. позивачами та іншими особами (зазначені позивачем в якості відповідачів) права власності на спірне майно і можуть впливати на майнові права та інтереси цих осіб, суд, незважаючи на участь у спорі суб`єкта владних повноважень, дійшов висновку про те, що цей спір не є публічно-правовим та не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Оскільки спірні правовідносини пов`язані із захистом порушеного, на думку позивачів, права власності, з огляду на зміст позовних вимог, характер спірних правовідносин, обставини, та враховуючи суб`єктний склад учасників справи, суд дійшов висновку, що цей спір не є публічно-правовим і має вирішуватися судами в порядку цивільного судочинства.
Стосовно посилання позивачів на ухвалу Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 02.11.2021 по справі №577/4982/20 в межах якої було задоволено клопотання позивачів про закриття провадження у справі, суд зазначає, що позивачі не позбавлені права оскарження ухвали в апеляційному порядку, а зважаючи на те, що саме Велика Палата Верховного Суду є судом, уповноваженим вирішувати юрисдикційні спори, суд не має підстав не погодитися із запропонованим підходом Великої Палати Верховного Суду та сталою практикою Верховного суду із питань визначення юрисдикції суду із спірних питань, а саме належність даної категорії спорів судам цивільної юрисдикції.
Згідно з п. 1 ч. 1 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
З огляду на викладене вище, суд відмовляє у відкритті провадження у даній справі та роз`яснює право позивачів на звернення до суду в порядку цивільного судочинства.
Керуючись ст.ст. 170, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Державного реєстратора сектору з організації надання адміністративних послуг та державної реєстрації Конотопської районної державної адміністрації Гагіної Альбіни Олександрівни, Конотопської районної державної адміністрації, Приватного нотаріуса Конотопського районного нотаріального округу Куцопал Олени Павлівни, ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи - Дубов`язівська селищна рада Конотопського району Сумської області, КП Конотопське міжміське бюро технічної інвентаризації Конотопська районна державна адміністрація про визнання протиправними та скасування рішень.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя С.М. Гелета