Справа № 362/160/20
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2021-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про поновлення строку звернення до суду

08 грудня 2021 року м.Київ № 362/160/20
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про скасування рішень, та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:
У провадженні Київського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 , у якому, з урахуванням уточнених позовних вимог, він просить суд:

- скасувати рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 01.04.2008 №41 про зняття ОСОБА_1 з квартирного обліку та від 17.07.2019 №182 про відмову у поновленні ОСОБА_1 на квартирному обліку, наказ командира військової частини НОМЕР_1 від 17.07.2019 №348 «Про оголошення рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 »;

- зобов`язати житлову комісію військової частини НОМЕР_1 поновити ОСОБА_1 на квартирному обліку з 31.10.2006 у загальну чергу при військовій частині НОМЕР_1 .

Ухвалою суду від 15.06.2021 відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання на 13.07.2021.

У судове засідання, призначене на 13.07.2021, сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв`язку з чим, суд відклав судове засідання на 10.08.2021.

Протокольною ухвалою суду від 10.08.2021 вирішено здійснювати подальший розгляд справи у порядку загального позовного провадження, та призначено підготовче судове засідання на 14.09.2021.

Під час проведення підготовчого судового засідання від 14.09.2021, позивач, на підставі ст. 47 КАС України, уточнив свої позовні вимоги, які судом прийнято до розгляду протокольною ухвалою суду від 14.09.2021, та відкладено підготовче судове засідання на 28.09.2021, для надання відповідачеві строку для подачі відзиву на уточнену позовну заяву.

Протокольною ухвалою суду від 28.09.2021 закрито підготовче засідання, та призначено справу до розгляду на 05.10.2021.

У судове засідання, призначене на 05.10.2021 сторони не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи суду не подавали, а тому, на підставі ч.9 ст. 205 КАС України, суд вирішив здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних письмових доказів.

Ухвалою суду від 23.11.2021 позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення цієї ухвали шляхом надання суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження існування обставин, що об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві з`ясувати стан свого перебування на квартирному обліку у відповідача, починаючи з 2008 року, та звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені ст. 122 КАС України.

На виконання вимог суду, 06.12.2021, від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що про прийняття спірного рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 01.04.2008 №41 про зняття ОСОБА_1 з квартирного обліку, позивач дізнався у грудні 2018 року з довідки військової частини НОМЕР_1 від 18.12.2018 №92. Також, позивач зазначає, що відповідно до статті 12 Закону України від 20 грудня 1991 року № 2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» держава забезпечує військовослужбовців жилими приміщеннями або за їх бажанням грошовою компенсацією за належне їм для отримання жиле приміщення на підставах, у порядку і відповідно до вимог, встановлених ЖК УРСР та іншими нормативно-правовими актами. На виконання цих вимог, позивача поставлено на квартирний облік з 31.10.2006. Однак, він не міг передбачити, що військова частина НОМЕР_1 , як орган державної влади, який покликаний захищати права та законні інтереси громадян у сфері соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей згідно Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», може порушити його права, зокрема, зняти його з квартирного обліку.

Розглянувши вказане клопотання ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Положеннями частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, у межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Днем, коли особа дізналась про порушення свого права, - є день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що позивач просить суд, зокрема, скасувати рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 01.04.2008 №41 про зняття ОСОБА_1 з квартирного обліку.

Так, дійсно, з довідки Військової частини НОМЕР_1 від 18.12.2018 №92 вбачається, що позивач перебував на квартирному обліку у військовій частині НОМЕР_1 з 31.10.2006 по 01.04.2008, зокрема, у списках осіб, які мають право на першочергове отримання житлових приміщень (а.с. 26, 27).

Рішенням житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 01.04.2008 №41, прийнятим на засіданні комісії від 01.04.2008 без участі позивача, останнього знято з квартирного обліку. Доказів повідомлення позивача про це рішення, окрім вищевказаної довідки від 18.12.2018, матеріали справи не містять.

Відповідно до ч.1, ч.6 ст.121 Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою

Згідно з ч.1, ч.2 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується у порядку, встановленому КАС України.

Частина перша статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права" (рішення від 4 грудня 1995 року у справі "Беллет проти Франції" (Bellet v. France), Series A №333-B, crop.42, пункт 36).

ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи "Скордіно проти Італії", "Ятрідіс проти Греції").

Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.

В абзаці 7 підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_2 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України (справа про рівність сторін судового процесу) від 12 квітня 2012 року №9-рп/2012 вказано, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.

Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження у суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У рішенні Конституційного Суду України (Другий сенат) у справі за конституційними скаргами ОСОБА_3 , товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Еко-вугілля України" щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення частини першої статті 79 Закону України "Про банки і банківську діяльність" від 24 червня 2020 року №6-р(ІІ)/2020 зазначено, що Конституційний Суд України вважає, що гарантування приписом частини другої статті 55 Конституції України кожному права на доступ до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень є вимогою принципу верховенства права. Такий доступ не означає автоматичної незаконності цих рішень, дій або бездіяльності, а спрямований на перевірку у судовому порядку їх законності та правомірності, що не лише забезпечує ефективний захист прав, свобод кожної особи, якої стосується неправомірна діяльність суб`єктів владних повноважень, а й сприяє підтримці законності та правопорядку в цілому шляхом виявлення та усунення нелегітимних проявів у такій діяльності.

Таким чином, враховуючи доводи позивача про те, що він не мав підстав сумніватись, що він перебуває на квартирному обліку при військовій частині НОМЕР_1 у загальній черзі з 31.10.2006, та приймаючи до уваги відсутність у матеріалах справи доказів сповіщення позивача про зняття з квартирного обліку, суд вважає за доцільне заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду задовольнити та поновити позивачеві строк звернення до суду з вимогою про скасувати рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 01.04.2008 №41 про зняття ОСОБА_1 з квартирного обліку.

Керуючись статтями 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:
Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду, - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 (код РНОКПП - НОМЕР_2 ) строк звернення до суду з позовною вимогою про скасування рішення житлової комісії військової частини НОМЕР_1 від 01.04.2008 №41 про зняття ОСОБА_1 з квартирного обліку .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Лисенко В.І.