Справа № 320/7161/21
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/7161/21 Суддя першої інстанції: Журавель В.О.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Степанюка А.Г.

За участю секретаря: Шевченко Е.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2021 у справі за адмінітративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, оформлене листом від 5 січня 2021 року №10/10-48/0508/02; зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву позивача реєстраційний номер КС23 від 16 листопада 2020 року та видати дозвіл на виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Нове будівництво аквакультурного комплексу по розведенню гідробіонтів зі складськими приміщеннями» на земельній ділянці площею 1,6 га, кадастровий номер :01:041:0002 з цільовим призначенням 01.03 для ведення особистого селянського господарства, що розташована за адресою: Київська область, Броварський район, Великодимерська територіальна громада, с. Богданівка.

Відповідно до ухвали Київського окружного адміністративного суду від 21 липня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання.

27 вересня 2021 року до суду від представника позивача надійшло клопотання про заміну відповідача по справі на його процесуального правонаступника - Державну інспекцію архітектури та містобудування України.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2021 року клопотання представника позивача адвоката Оберемка Р.А. задоволено. Замінено відповідача у справі Державну будівельно-архітектурну інспекцію України у Київській області на правонаступника Державну інспекцію архітектури та містобудування України (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Л.України, 26).

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, Державна інспекція архітектури та містобудування України подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27.09.2021, якою її визнано правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

В обґрунтування апеляційної скарги, скаржник зазначив, що суд першої інстанції не перевірив обставин утворення ДІАМ та ліквідації ДАБІ та прийшов до помилкового висновку про те, що Державна інспекція архітектури та містобудування України є правонаступником Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як убачається із позовної заяви, ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, з урахуванням уточнень, до Департаменту Державної будівельно-архітектурної інспекції у Київській області щодо визнання протиправним та скасування рішення ДАБІ України у Київській області про відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт та про зобов`язання повторно розглянути заяву та видати дозвіл.

У поданій заяві про заміну відповідача на його правонаступника представник позивача як на підставу для заміни сторони у справі послався на постанову КМ України №1340 від 23 грудня 2020 про Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду постановлено утвоити Державну інспекцію архітектури та містобудування України як Центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується КМ України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Ліквідувати Державну інспекцію містобудування.

Колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції щодо наявності підстав для заміни відповідача у справі на Державну інспекцію архітектури та містобудування України як на правонаступника з огляду на наступне.

Відповідно до постанови КМ України №218 від 13.03.2020 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» постановлено:

- ліквідувати Державну архітектурно-будівельну інспекцію та утворити Державну сервісну службу містобудування України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій.

- установити, що: забезпечення діяльності Державної сервісної служби містобудування у 2020 році здійснюється в межах видатків, передбачених Державній архітектурно-будівельній інспекції; надання адміністративних послуг у сфері містобудування з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг здійснюється з дати, визначеної держателем Єдиного державного веб-порталу електронних послуг.

- утворити комісію з ліквідації Державної архітектурно-будівельної інспекції.

Даною постановою Уряду не було визначено правонаступника прав та обов`язків ліквідованого органу.

Відповідно до витягу державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, ДАБІ знаходиться в стані припинення 20.03.2020, винесення рішення засновників юридиченої особи або уповноваженого ним органу щодо припинення юридисної особи в результаті її ліквідації.

Окрім того, згідно витяну з реєстру Державна сервісна служба містобудування України зареєстрована як юридична особа.

Також зареєстрована як юридична особа Державна інспекція архітектури та містобудування України, утворена відповідно до вищезазначеної постанови КМ України.

Отже, уряд утворив Державну сервісну службу містобудування (Держсервісбуд), основними завданнями якої є надання (отримання, реєстрація), відмова у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію збудованих об`єктів. Також було утворено Державну інспекцію містобудування та Державне агентство з технічного регулювання у містобудуванні.

Окрім того, відповідно до абз.2, п.4 постанови КМ України №218 постановлено установити, що ДАБІ продовжує здійснювати повноваження та функції до завершення здійснення заходів з утворення Державної сервісної служби містобудування.

Згідно з п. 3 постанови КМ України від 23.12.2020 №1340 «Деякі питання функціонування органів архітектурно-будівельного контролю та нагляду» постановлено ліквідувати ДССМ та ДІМ.

Даними постановами не приймалось рішення про передачу повноважень та функцій ДССМ і ДІМ до іншого центрального органу виконавчої влади.

Пунктом 1 постанови КМУ №1340 постановлено утворити ДІАМ як Центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовує та координує КМ України через Міністра розвитку громад та територій і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельногол контролю та нагляду.

Пунктом 7 постанови № 1340 постановлено визначити Державну інспекцію архітектури та містобудування суб`єктом управління індивідуально визначеного майна Державної інспекції містобудування та Державної сервісної служби містобудування, Державної архітектурно-будівельної інспекції, які ліквідовуються.

Згідно з постановою КМ України від 15 вересня 2021 №660 Питання Державної інспекції архітектури та містобудування вирішено погодитися з пропозицією Міністерства розвитку громад та територій про можливість здійснення Державною інспекцією архітектури та містобудування повноважень і виконання функцій з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Отже, колегія суддів вважає, що Державна інспекція архітектури та містобудування була створена не на заміну Державній архітектурно-будівельний інспекції, а як новий орган виконавчої влади.

Окрім того, Кабінет Міністрів дозволив Державній інспекції архітектури та містобудування (ДІАМ) з 15 вересня 2021 року здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Рішення про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції України та створення замість неї окремих органів, між якими будуть розподілені функції ДАБІ, уряд ухвалив ще 13 березня 2020 року. Відповідні постанови Кабміну набули чинності 15 березня 2020.

Також, колегія суддів звертає увагу, що у грудні 2020 року набрали чинності дві постанови, необхідні для завершення реформи містобудування, які були ініційовані Мінрегіоном. Постанова №1339 від 16 грудня 2020 року відновила дію постанови, що надає органам місцевого самоврядування повноваження здійснювати архітектурно-будівельний контроль. Постановою №1340 від 23 грудня 2020 року уряд ліквідував Державну інспекцію містобудування і Державну сервісну службу містобудування. Замість цих органів створена Державна інспекція архітектури та містобудування України, яка здійснюватиме архбудконтроль і нагляд у сфері містобудування без дозвільно-реєстраційних функцій.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про заміну відповідача його правонаступником Державною інспекцією архітектури та містобудування України, не дослідивши всіх обставин справи та нормативно-правових актів, які стосуються ліквідації відповідача та створення нових установ, не визначився, яка із новоутворених організацій має виконувати повноваження щодо вирішення питання видачі дозволу на виконання будівельних робіт, якщо видача такого дозволу передбачена чинним законодавством, не встановив, чи взагалі у даних правовідносинах з огляду на вищевикладені обставини може бути здійснена заміна відповідача.

Згідно ч. 3 ст. 48 КАС України, суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у справі співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.

Зазначені вимоги вищезазначеної норми закону також не були предметом судового дослідження під час прийняття оскаржуваної ухвали.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги грунтуються на вимогах чинного законодаства, тоді як оскаржувана ухвалу суду першої інстанції прийнята з помилковим застосуванням норм чинного законодавства, без встановлення всіх обставин у справі, а тому така ухвала не може вважатись законною та підлягає скасуванню.

Оскільки вимоги, викладені в заяві про заміну відповідача не грунтуються на вимогах закону, у задоволенні заяви представнику позивача адвокату Оберемко Р.А. слід відмовити з огляду на те, що Державна інспекція архітектури та містобудування України не є правонаступником ліквідованої Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Відмова у задоволенні даної заяви не позбавляє права як представника позивача, так і суд першої інстанції вирішити питання залучення до участі у розгляді справі співвідповідача, а саме ту особу, яка виконує повноваження ДАБІ у Київській області.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. ст. 315, 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухваленняч нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної інспекції архітектури та містобудування України задовольнити.

Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 27 вересня 2021 року скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Оберемка Романа Анатолійовича про заміну відповідача у справі відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Степанюк А.Г.