Справа № 620/12829/21
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2021-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2021 року Чернігів Справа № 620/12829/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скалозуба Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовомФізичної особи-підприємця ОСОБА_1
доУправління Держпраці у Чернігівській області
провизнання протиправною та скасування постанови,
У С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Управління Держпраці у Чернігівській області (далі - відповідач, Управління Держпраці) про визнання протиправною та скасування постанови Управління Держпраці від 06.09.2021 № 25-01-124/0034/86 про накладення на позивача штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у розмірі 96000,00 грн.

В обґрунтування вимог представником позивача зазначено, що 16.07.2021, наприкінці робочого дня, за адресою розташування офісу позивача, з`явилася група невідомих осіб, прокоментувавши свої дії - проведенням перевірки. З метою з`ясування повноважень та ідентифікації невідомих осіб, було запропоновано їм надати службові посвідчення та направлення на проведення перевірки. Але службове посвідчення показала лише одна жінка. Направлення на проведення інспекційного відвідування позивача присутні також не надали та відмовилися внести запис про проведення інспекційного відвідування до журналу проведення перевірок. 21.07.2021 позивач отримав від відповідача рекомендований лист з додатками: Акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 23.07.2021; копію направлення на проведення контрольного заходу від 16.07.2021 № 530. Зазначає про відсутність підстав для проведення позапланової перевірки позивача, передбачених у Порядку № 823. Також відповідачем порушено пункт 3 Порядку № 509, яким передбачено, що про дату одержання акту про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання. Як стверджує відповідач, акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 23.07.2021 фактично виготовлено 16.07.2021, а повідомлення про дату одержання акту надіслано було лише 30.07.2021. Позивачем відповідачу 22.07.2021 було надано листа (в направленні зазначений термін проведення перевірки з 16.07.2021 по 23.07.2021), про те, що за наявності всіх необхідних документів, інспектори будуть допущені до перевірки. В подальшому позивач виявив бажання бути присутнім при розгляді справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю для дачі відповідних пояснень, але йому було відмовлено. Таким чином, вважає, дії відповідача протиправними, а відповідно оскаржувана Постанова підлягає скасуванню.

Представник відповідача у відзиві просить суд відмовити у задоволенні позову, оскільки 16.07.2021 на підставі наказу та направлення посадові особи Управління Держпраці для здійснення контрольного заходу прибули до кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Невстановлена особа - жінка, яка представилася господинею кафе відмовилася пред`явити документи, почала вимагати, щоб інспектори праці покинули приміщення кафе та заборонила працівникам, які перебували в кафе надавати будь-які пояснення в письмовій або усній формі. Відповідно до пункту 14 Порядку № 823 складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 16.07.2021 № 25-01-124/0034. Отже, за створення перешкод у проведенні інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині використання найманої праці без належного оформлення трудових відносин шляхом ненадання інформації, документів, пояснень відповідачем винесено спірну Постанову про накладення штрафу. Вважає, що посадові особи Управління Держпраці діяли у відповідності до норм чинного законодавства.

У відповіді на відзив, позивач заперечуючи проти доводів відповідача, викладених у відзиві, просив позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 07.10.2021 відкрито провадження в адміністративній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

У поданому до суду відзиві відповідач, з-поміж іншого, висловив прохання розгляд справи здійснити за правилами загального позовного провадження.

З цього приводу, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до частини 4 статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з частиною 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 1 статті 167 КАС України передбачено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

З огляду на вказані положення, суд дійшов висновку, що клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження подається шляхом оформлення окремого документа - клопотання, із додержанням вимог частини 1 статті 167 КАС України.

При цьому, суд зауважує, що частинами 1 - 3 статті 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

З наведеного слідує, що суд, за власним переконанням, оцінює характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі та при відкритті провадження вирішує питання щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з ухвали від 07.10.2021, суд дійшов висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, і відповідно призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Відповідно до копії Виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 12.03.2014 основним видом економічної діяльності ФОП ОСОБА_1 є 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування (а.с. 12).

У Доповідній записці начальника відділу з питань додержання законодавства про працю та аналітичного забезпечення Управління Держпраці від 16.07.2021 № 1524 відповідно до підпункту 3 пункту 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823, висловлене прохання направити посадових осіб Управління Держпраці для проведення інспекційного відвідування щодо додержання законодавства про працю в частині використання найманої праці без належного оформлення трудових відносин у період із 16.07.2021 по 23.07.2021 суб`єкта господарювання ФОП ОСОБА_1 . Місце здійснення господарської діяльності: АДРЕСА_1 з, кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » (а.с. 46).

16.07.2021 Управлінням Держпраці прийнято наказ № 1142-Н «Про проведення інспекційного відвідування» щодо проведення позапланового інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 (а.с. 47).

На підставі вказаного наказу сформовано Направлення на проведення контрольного заходу від 16.07.2021 № 530 ФОП ОСОБА_1 у період з 16.07.2021 - 23.07.2021 (а.с. 17).

Уповноваженою особою відповідача складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № 25-01-124/0034, дату зазначено - 23.07.2021 (далі - Акт про неможливість проведення заходу державного контролю), в якому зазначено про те, що здійснено спробу проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 . Захід державного контролю неможливо провести у зв`язку: з ненаданням інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю); ненадання керівником (його уповноваженим представником) / працівниками об`єкта відвідування (необхідне підкреслити) усних та/або письмових пояснень з питань, що стосуються законодавства про працю / охорону праці.

Із змісту Акту вбачається, що він складений Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю та аналітичного забезпечення Управління Держпраці Велікановим А.В., дата біля підпису значиться 16.07.2021 (а.с. 18).

Листом від 19.07.2021 відповідач позивачу направив Акт про неможливість проведення заходу державного контролю та направлення від 16.07.2021 № 530 (а.с. 16).

22.07.2021 позивачем до Управління Держпраці подано лист, в якому вона зазначила про те, що 21.07.2021 нею було отримано направлення на проведення інспекційного відвідування та Акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 23.07.2021 № 25-01-124/0034. Враховуючи вищезазначене повідомила, що за наявності всіх необхідних документів, передбачених чинним законодавством, інспектори будуть допущені перевірки (а.с. 19).

За результатами розгляду вказаного листа відповідач позивачу надав відповідь листом від 23.07.2021 № 02-04/6242, в якому викладено обставини, з точки зору відповідача, які мали місце 16.07.2021 в кафе «Панська хата». Також із змісту вказаного листа не вбачається намір Управління Держпраці провести інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 . З-поміж іншого, зазначено, що під час складання Акту про неможливість проведення державного контролю мала місце технічна помилка, а саме дату складання Акту замість «16.01.2021» помилково проставлено «23.01.2021» (а.с. 20-22).

30.07.2021 відповідачем сформовано Повідомлення № 10-34/6404 (а.с. 23), в якому зазначено про те, що на виконання п. 3 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509, зі змінами, повідомляє про одержання 29.07.2021 акту про неможливість проведення заходу державно контролю від 16.07.2021 № 25-01-124/0034, яким встановлені факти створення перешкод у проведенні інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині використання найманої праці без належно оформлення трудових відносин Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , для розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, передбачених абзацом восьмим частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України.

Листом від 06.08.2021 № 06/08/2 позивач звернулась до відповідача, в якому просила повідомити її про дату, місце та час розгляду справи про порушення законодавства про працю.

Відповідь на вказаний лист відповідачем надана листом від 17.08.2021 за № 10-04/6733, відповідно до якого відповідач повідомив, що Порядком № 509 не передбачено повідомлення суб`єкта господарювання про дату, місце та час розгляду справи за порушення законодавства про працю (а.с. 25).

28.08.2021 головним інспектором праці складено Акт № 25-01-0124/0060 про відмову від підпису Акту про неможливість проведення заходу державного контролю (а.с. 49), який разом із супровідним листом (а.с. 50) направлено позивачу поштою, що підтверджується копією квитанції (а.с. 51).

29.07.2021 головним державним інспектором складено Службову записку № 1668, в якій останній зазначив, що за результатами спроби проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин ФОП ОСОБА_1 , складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю, в зв`язку з створенням перешкод діяльності інспектора праці. Відповідно до частини 2 абз. 8 статті 265 КЗпП України запропоновано застосувати фінансову санкцію у шістнадцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати (16 * 6000 = 96000) (а.с. 48).

06.09.2021 Управлінням Держпраці прийнято Постанову про накладення штрафу за порушенні законодавства про працю та зайнятість населення № 25-01-124/0034/86, відповідно до якої встановлено створення перешкод у проведенні інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині використання найманої праці без належного оформлення трудових відносин шляхом ненадання інформації, документів, ведення яких передбачено законодавством про працю. Вирішено накласти на Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штраф у розмірі 96000,00 грн (а.с. 14-15).

Вважаючи вказану Постанову протиправною, позивач звернулась до суду з адміністративним позовом.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на таке.

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2019 № 823 (далі - Порядок № 823).

Відповідно до положень вказаного Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів (пункт 1).

Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження) та які пройшли перевірку знань у порядку, визначеному Мінекономіки.

Контрольні повноваження інспектора праці підтверджуються службовим посвідченням встановленої Мінекономіки форми, що видається Держпраці та її територіальними органами (пункт 3).

Відповідно до пункту 5 Порядку № 823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є: 1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту; 4) рішення суду; 5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин; 6) інформація: ДПС та її територіальних органів; Пенсійного фонду України та його територіальних органів; 7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю; 8) доручення Прем`єр-міністра України; 9) звернення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини; 10) запит народного депутата України; 11) невиконання вимог припису інспектора праці.

Із змісту Доповідної записки начальника відділу з питань додержання законодавства про працю та аналітичного забезпечення Управління Держпраці від 16.07.2021 № 1524 вбачається, що підставою для проведення інспекційного відвідування позивача зазначено підпункту 3 пункту 5 Порядку № 823, який передбачає: «рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту».

Суд звертає увагу, що відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд зауважує, що відповідачем до суду не надано доказів, що підтверджують наявність підстави для проведення інспекційного відвідування позивача, передбаченої у підпункті 3 пункту 5 Порядку № 823. Отже, з вказаного слідує висновок про непідтвердження Управлінням Держпраці підстав для здійснення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 .

Пунктом 8 Порядку № 823 передбачено, що під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів (пункт 9 Порядку № 823).

Згідно з пунктом 11 Порядку № 823 вимога інспектора праці про надання об`єктом відвідування для ознайомлення документів та/або їх копій або витягів з документів, пояснень, доступу до всіх видів приміщень, організації робочого місця, внесена в межах повноважень, є обов`язковою для виконання.

У пункті 13 Порядку № 823 закріплено, що під час проведення інспекційного відвідування об`єкт відвідування має право, зокрема: 1) перевіряти в інспектора праці наявність службового посвідчення; 2) одержувати копію направлення на проведення інспекційного відвідування; 3) не допускати до проведення інспекційного відвідування у разі: відсутності службового посвідчення; коли на офіційному веб-сайті Держпраці не оприлюднено уніфікованої форми акта інспекційного відвідування.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 823 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування, зокрема ненадання на письмову вимогу інспектора праці інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 10 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, перевищення строків проведення інспекційного відвідування, визначених пунктом 9 цього Порядку, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування із зазначенням відповідних підстав, який у разі можливості підписується об`єктом відвідування або іншою уповноваженою ним особою.

З матеріалів справи вбачається, що 16.07.2021 посадовою особою відповідача складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № 25-01-124/0034, в якому зазначено про те, що здійснено спробу проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 . Захід державного контролю неможливо провести у зв`язку: з ненаданням інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю); ненадання керівником (його уповноваженим представником) / працівниками об`єкта відвідування (необхідне підкреслити) усних та/або письмових пояснень з питань, що стосуються законодавства про працю / охорону праці.

Судом також встановлено, що 22.07.2021 позивачем до Управління Держпраці подано лист, в якому вона зазначила про те, що 21.07.2021 нею було отримано направлення на проведення інспекційного відвідування та Акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 23.07.2021 № 25-01-124/0034. Враховуючи вищезазначене повідомила, що за наявності всіх необхідних документів, передбачених чинним законодавством, інспектори будуть допущені до перевірки.

За результатами розгляду вказаного листа відповідач позивачу надав відповідь листом від 23.07.2021 № 02-04/6242, проаналізувавши зміст якого, суд констатує про відсутність у зазначеному листі інформації про намір Управління Держпраці провести інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 .

Тобто, позивачем виявлено намір забезпечити можливість відповідачу провести інспекційне відвідування. Проте, з боку відповідача активні дії з метою проведення заходу контролю вжиті не були.

Положеннями частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України передбачено, що Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження (абз. 2); недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення (абз. 7); вчинення дій, передбачених абзацом сьомим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у шістнадцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення (абз. 8).

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України визначає Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509 (далі - Порядок № 509).

Відповідно до положень Порядку № 509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються, зокрема, на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування (пункт 2).

Пунктом 3 Порядку № 509 передбачено, що справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

З матеріалів справи вбачається, що 30.07.2021 уповноваженою посадовою особою відповідача сформовано Повідомлення № 10-34/6404, в якому вона повідомляє про одержання 29.07.2021 акту про неможливість проведення заходу державно контролю від 16.07.2021 № 25-01-124/0034, яким встановлені факти створення перешкод у проведенні інспекційного відвідування з питань додержання законодавства про працю в частині використання найманої праці без належно оформлення трудових відносин Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , для розгляду справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю, передбачених абзацом 8 частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу. За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу може бути оскаржена у судовому порядку (пункт 10 Порядку № 509).

Суд зауважує, що порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення (акту).

Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі). Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття. Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта. Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».

Зважаючи на вказане та з огляду на встановлені судом обставини щодо недоведеності Управлінням Держпраці підстави для здійснення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про те, що за умови дотримання відповідачем передбаченої законом процедури його рішення по відношенню до позивача могло бути іншим.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, оскаржувана Постанова прийнята не на підставі та не у спосіб, що передбачені вказаними вище правовими нормами, а тому підлягає скасуванню.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Аналізуючи всі доводи учасників справи, суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні від 21.01.1999 по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до квитанції від 20.09.2021 (а.с. 6, 7) позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою - підприємцем судовий збір становить - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Отже, судовий збір за подання даного позову становить 960,00 грн.

Таким чином, на користь позивача з відповідача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 960, грн

Водночас, суд звертає увагу, що пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України «Про судовий збір», зокрема, встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Чернігівській області - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову Управління Держпраці у Чернігівській області від 06.09.2021 № 25-01-124/0034/86 про накладення на Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення у розмірі 96000,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Чернігівській області на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 960,00 грн.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач: Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач: Управління Держпраці у Чернігівській області, вул. П`ятницька, буд. 39, м. Чернігів, 14000, .

Дата складення повного рішення суду - 06.12.2021.

Суддя Ю. О. Скалозуб