Справа № 580/8235/21
Суддя: Анжеліка БАБИЧ
Дата ухвалення: 2021-12-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 грудня 2021 року справа № 580/8235/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово в складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в порядку спрощеного письмового провадження адміністративний позов ОСОБА_1 до УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ У М.ЧЕРКАСАХ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів,

УСТАНОВИВ:

12.10.2021 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі позивач) до УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ У М.ЧЕРКАСАХ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ (18001, Черкаська обл., місто Черкаси, вулиця Хрещатик, будинок 192; ) (далі відповідач) про:

визнання протиправною бездіяльності щодо виконання виконавчих листів від 27.07.2017 про примусове виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17;

зобов`язання відповідача здійснити дії відповідно до Закону України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень та Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845, за виконавчими листами від 27.07.2017 про примусове виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17 щодо стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси на його користь надміру утриманих (сплачених) коштів з податку на доходи фізичних осіб в сумі 66338,46грн, стягнення за рахунок бюджетних асигнувань державної податкової інспекції у м.Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 713,14грн;

зобов`язання відповідача подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення;

стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси на його користь штрафних санкцій за невиконання зобов`язань та суму втрат від знецінення грошових коштів в сумі 20598,71грн.

Розгляд справи просив провести за правилами спрощеного позовного провадження без його присутності.

В обґрунтування зазначено, що відповідач не дотримався вимог закону та не вчинив дій щодо виконання вказаних вище виконавчих листів.

Ухвалою суду від 18.10.2021 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк 10 днів з моменту отримання ухвали для усунення її недоліків. Заявою від 22.10.2021 позивач їх усунув.

26.10.2021 суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження. Також задовольнив клопотання позивача про розгляд справи за його відсутності та встановив строк для надання доказів та відзиву відповідачу 15 днів, позивачу -5 днів для надання відповіді на відзив.

Вказану ухвалу згідно з відомостями рекомендованих повідомлень позивав отримав 25.11.2021, відповідач 24.11.2021.

Відповідач правом надати відзив не скористався. Клопотань про продовження строку для надання відзиву та доказів не заявив.

Оскільки обґрунтованих клопотань про судовий розгляд справи у відкритому судовому засіданні не надійшло, зважаючи на відсутність доцільності призначити у справі експертизу або допитати свідків, суд дійшов висновку спір вирішити правилами спрощеного письмового провадження (без виклику сторін).

Оцінивши заявлені доводи, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову з огляду на таке.

У провадженні Черкаського окружного адміністративного суду перебувала справа №823/311/17 за позовом вказаного позивача до державної податкової інспекції у м.Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області, третя особа Управління Державної казначейської служби у м. Черкасах Черкаської області, в якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 24.03.2017 просив стягнути з місцевого бюджету м.Черкаси кошти надміру утриманого (сплаченого) податку на доходи фізичних осіб у сумі 66338грн 46коп. та стягнути з Державного бюджету України кошти надміру утриманого (сплаченого) військового збору у сумі 4975грн 38коп.

24.03.2017 Черкаський окружний адміністративний суд ухвалив постанову, що набрала законної сили 09.07.2017, про повне задоволення позовних вимог та стягнення за рахунок бюджетних асигнувань державної податкової інспекції у м.Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на користь позивача судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 713 (сімсот тринадцять) грн. 14 коп.

27.07.2017 позивач звернувся в суд заявами про видачу виконавчих листів.

31.07.2017 позивач подав у суд заяву про виправлення помилки у виконавчому листі від 27.07.2017.

Ухвалою від 04.08.2017 Черкаський окружний адміністративний суд виправив помилку у виконавчому листі щодо стягнення з місцевого бюджету м. Черкаси на користь позивача надміру утриманих (сплачених) коштів зі сплати податку на доходи фізичних осіб у сумі 66338(шістдесят шість тисяч триста тридцять вісім) грн. 46 коп., що виданий Черкаським окружним адміністративним судом 27.07.2017 у справі № 823/311/17, вказавши в ньому правильну назву боржника: Місцевий бюджет міста Черкаси.

19.09.2017 управління Державної казначейської служби України у м. Черкасах Черкаської області подало в суд заяву про зміну способу та порядку виконання судового рішення.

03.10.2017 Черкаський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про відмову у задоволенні клопотання управління Державної казначейської служби України у м.Черкасах Черкаської області про зміну способу та порядку виконання постанови Черкаського окружного адміністративного суду у цій справі шляхом зобов`язання державної податкової інспекції у Подільському районі ГУ ДФС у м. Києві здійснити перекидку коштів:

з рахунку №0008 військовий збір УДКСУ у Подільському районі ГУДКСУ у м.Києві (, банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО 820019) на рахунок №0002 військовий збір УК у м. Черкасах (, банк отримувача ГУ ДКСУ у Черкаській області, МФО 854018);

з рахунку №0008 ПДФО УДКСУ у Подільському районі ГУДКСУ у м.Києві (, банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, МФО 820019) на рахунок №0002 ПДФО УК у м.Черкасах (, банк отримувача ГУ ДКСУ у Черкаській області, МФО 854018).

Повний текст вказаної ухвали виготовлений 09.10.2017. В апеляційному порядку ухвала суду не оскаржена.

01.04.2019 на адресу суду від представника ДПІ у м.Черкасах Головного управління ДФС у Черкаській області надійшло клопотання про заміну сторони виконавчого провадження. Однак ухвалою суду від 27.07.2021 її повернуто без розгляду.

12.06.2019 позивач звернувся у вказаний суд заявою, в якій просив змінити спосіб і порядок виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17 (абз.2 резолютивної частини постанови суду) зі стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси на користь позивача надміру утриманих (сплачених) коштів зі сплати податку на доходи фізичних осіб в сумі 66338,46грн на стягнення з місцевого бюджету Подільського району м.Києва на його користь таких коштів. Додатково просив зобов`язати УДКСУ у м.Черкасах сплатити за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції в м.Черкасах Головного управління ДФС в Черкаській області на його користь суму витрат зі сплати судового збору в розмірі 713,14 грн та встановити строк виконання вказаного зобов`язання.

14.07.2021 Черкаський окружний адміністративний суд постановив ухвалу про відмову в задоволенні заяви позивача про зміну способу і порядку виконання рішення суду у вказаній справі. Суд врахував, що копією платіжного доручення №351807, наявною у матеріалах адміністративної справи, підтверджується перерахування коштів ПРАТ ФК СОКРАТ з податку з доходів фізичної особи ОСОБА_1 до УДКСУ у Подільському районі ГУДКСУ у м. Києві, яке датоване 23.03.2015. Постанова суду прийнята 24 березня 2017 року. Отже, станом на дату прийняття вказаного судового рішення факт перерахування коштів до іншого місцевого бюджету був відомий сторонам. Законність ухваленого рішення суду підтверджена ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 27.06.2017 та постановою Верховного Суду від 20.08.2020. Зважаючи на зміст резолютивної частини рішення суду та дані виконавчого листа, стягнення з місцевого бюджету Подільського району м.Києва на користь позивача надміру утриманих (сплачених) коштів зі сплати податку на доходи фізичних осіб в сумі 66338,46грн полягатиме у зміні результату вирішеного спору.

На вказану ухвалу подано апеляційну скаргу ( вх. від 25.08.2021). Апеляційне провадження відкрите ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.11.2021.

Тому позивач звернувся до відповідача у цій справі листом від 18.08.2021, в якому просив невідкладно виконати судові рішення та повернути коштів, вказані у виконавчих листах.

Листом від 08.09.2021 відповідач відповів про те, що від позивача отримав:

1) заяву та доданий до неї виконавчий лист про стягнення коштів з Державного бюджету України коштів зі сплати військового збору в сумі 4975,38грн. Виконавчий лист виконаний 11.08.2017 та направлено в суд відповідно до підп.1 п.4 Порядку №845;

2) заяву та доданий до неї виконавчий лист про стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси коштів зі сплати ПДФО у сумі 66338,46грн. Виконання відкладено на підставі підп.1 п.11 Порядку №845, враховуючи звернення до суду для вирішення питання щодо зміни порядку і способу виконання, адже кошти необхідно стягнути з міського бюджету м.Черкас, зараховані до бюджету Подільського району м.Києва, що підтверджується копіями платіжних доручень. Наразі направлена апеляційна скарга на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду.

Водночас вказав, що заява та виконавчий лист про стягнення коштів за рахунок бюджетних асигнувань державної податкової інспекції у м.Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 713,14грн йому не надходили.

Тому позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.

Надаючи оцінку спірним обставинам суд врахував таке.

Згідно зі ст.1 Закону України від 2 червня 2016 року №1404-VIII Про виконавче провадження (далі ЗУ №1404-VIII) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Виконавчі листи та накази, що видаються судами у передбачених законом випадках на підставі судових рішень, рішень третейського суду, рішень міжнародного комерційного арбітражу, рішень іноземних судів та на інших підставах, визначених законом або міжнародним договором України, відповідно до п.1 ч.1 ст.3 вказаного Закону є виконавчими документами, на підставі яких підлягають примусовому виконанню рішення.

Згідно з ч.1 ст.5 ЗУ №1404-VIII примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Відповідно до ст.6 ЗУ №1404-VIII у випадках, передбачених законом, рішення щодо стягнення майна та коштів виконуються податковими органами, а рішення щодо стягнення коштів - банками та іншими фінансовими установами.

Рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

У випадках, передбачених законом, рішення можуть виконуватися іншими органами.

Органи та установи, зазначені в частинах першій - третій цієї статті, не є органами примусового виконання.

Сторонами виконавчого провадження згідно з положеннями ст.15 ЗУ №1404-VIII є стягувач і боржник.

Стягувачем є фізична або юридична особа чи держава, на користь чи в інтересах яких видано виконавчий документ.

Боржником є визначена виконавчим документом фізична або юридична особа, держава, на яких покладається обов`язок щодо виконання рішення.

Гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження", та особливості їх виконання регулює закон України від 5 червня 2012 року №4901-VI Про гарантії держави щодо виконання судових рішень (далі ЗУ №4901-VI).

Відповідно до ч.1 ст.2 вказаного Закону Держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є:

державний орган;

державні підприємство, установа, організація;

юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства.

Особливості виконання рішень суду про стягнення коштів з державного органу визначені статтею 3 ЗУ №4901-VI.

Зокрема, виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Стягувач за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду.

Разом із заявою стягувач подає до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, документи та відомості, необхідні для перерахування коштів, згідно з переліком, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо стягувач подав не всі необхідні для перерахування коштів документи та відомості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом п`яти днів з дня надходження заяви повідомляє в установленому порядку про це стягувача.

У разі неподання стягувачем документів та відомостей у місячний строк з дня отримання ним повідомлення центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, повертає заяву стягувачу.

Стягувач має право повторно звернутися до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для виконання рішення суду у визначені частиною другою цієї статті строки, перебіг яких починається з дня отримання стягувачем повідомлення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється у тримісячний строк з дня надходження до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, необхідних для цього документів та відомостей.

Отже, обчислення строку для оцінки своєчасності перерахування стягувачу коштів розпочинається з дати отримання необхідних документів та відомостей центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Крім того, вказана стаття Закону передбачає, що джерелом такого фінансування є рахунки боржника - конкретного державного органу.

Докази звернення позивача безпосередньо до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, у строки, встановлені Законом України "Про виконавче провадження", із заявою про виконання рішення суду відсутні.

Держказначейство не є органом примусового виконання судових рішень і відповідно не здійснює заходів з примусового виконання рішень у порядку, визначеному Законом України Про виконавче провадження, а є встановленою Законом України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень особою на здійснення гарантованого державою забезпечення виконання рішень суду способом безспірного списання коштів з рахунку боржника (державного органу, державного підприємства або підприємства, примусова реалізація майна якого забороняється) у визначених Законом України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень випадках та з урахуванням установлених ним особливостей за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду. Отже, спори, що виникають під час виконання центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, судових рішень у порядку, встановленому Законом України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень, розглядаються в порядку адміністративного судочинства. Зазначене узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постановах від 20 червня 2018 року у справі № 916/1227/16 (провадження №12-105гс18) та від 27 лютого 2019 року у справі № 913/356/15 (провадження № 12-5гс19), Верховного Суду у постанові від 10.02.2021 справа №200/7261/13-ц.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення, визначає Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 року №845 (далі Порядок №845).

Згідно з п.38 Порядку №845 для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Безспірне списання коштів державного бюджету здійснюється Казначейством за рахунок і в межах бюджетних призначень, передбачених у державному бюджеті на зазначену мету.

Тобто, безпосередні дії зі списання коштів виконує саме Казначейство. Суд врахував відсутність заявлених до нього позовних вимог та відсутність у нього статусу учасника судового спору.

Суд з відомостей діловодства суду установив, що виконавчий лист щодо стягнення на користь позивача 4975,38грн від УДКС України у м. Черкасах Черкаської області (вих. від 04.08.2021 №1583/7-11) повернуто в матеріали судової справи №823/311/17 у зв`язку з повним фактичним виконанням (вх. суду від 21.08.2017). Зважаючи, що судове рішення набрало законної сили 09.07.2017, виконання відбулося протягом місяця та свідчить про відсутність затримок. Крім того, відсутні докази надання позивачем відповідачу для примусового виконання виконавчого листа щодо стягнення судових витрат. Тому в цих частинах протиправної бездіяльності не встановлено, а позовні вимоги не обґрунтовані.

У пункті 2 Порядку №845 вказані визначення основних понять, що вживають в ньому.

Безспірне списання - операції з коштами державного та місцевих бюджетів, що здійснюються з метою виконання Казначейством та його територіальними органами (далі - органи Казначейства) рішень про стягнення коштів без згоди (подання) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, боржників, органів місцевого самоврядування та/або державних органів на підставі виконавчих документів.

Боржники - визначені в рішенні про стягнення коштів державні органи, розпорядники бюджетних коштів (бюджетні установи), а також одержувачі бюджетних коштів в частині здійснення передбачених бюджетною програмою заходів, на які їх уповноважено, які мають відкриті рахунки в органах Казначейства, крім рахунків із спеціальним режимом використання.

Виконавчі документи - оформлені в установленому порядку виконавчі листи судів та накази господарських судів, видані на виконання рішень про стягнення коштів, а також інші документи, визначені Законом України Про виконавче провадження.

Згідно з п.3 Порядку №845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Тобто, саме вказаним порядком передбачені окремі функції органів Казначейства для виконання рішень про стягнення коштів.

Відповідно до п.4 Порядку №845 органи Казначейства:

1) забезпечують у випадках, передбачених цим Порядком, зберігання виконавчих документів та ведення їх обліку. Після виконання у повному обсязі виконавчого документа суду або іншого органу (посадової особи) такий документ повертається до суду або іншого органу (посадової особи), який його видав з відміткою про його виконання;

2) вживають заходів до виконання виконавчих документів;

3) розглядають письмові звернення (вимоги) щодо виконання виконавчих документів осіб, які беруть участь у справі, державних виконавців, а також прокурорів - учасників виконавчого провадження.

Згідно з абзацами 1-5 п.6 Порядку №845 у разі прийняття рішення про стягнення коштів стягувач подає органові Казначейства в установлений зазначеним органом спосіб:

заяву про виконання такого рішення із зазначенням реквізитів банківського рахунка (у разі наявності - довідку банку), назви банку, його МФО та коду ЄДРПОУ, номера рахунка (поточний, транзитний, картковий), прізвища, імені, по батькові (повне найменування - для юридичної особи) власника рахунка, на який слід перерахувати кошти, або даних для пересилання коштів через підприємства поштового зв`язку, що здійснюється за рахунок стягувача (прізвище, ім`я, по батькові адресата, його поштова адреса (найменування вулиці, номер будинку, квартири, найменування населеного пункту, поштовий індекс), реквізити банківського рахунка поштового відділення);

оригінал виконавчого документа;

судові рішення про стягнення коштів (у разі наявності);

оригінал або копію розрахункового документа (платіжного доручення, квитанції тощо), який підтверджує перерахування коштів до відповідного бюджету (у судових рішеннях про стягнення коштів з відповідного бюджету).

До заяви можуть додаватися інші документи, які містять відомості, що сприятимуть виконанню рішення про стягнення коштів (довідки та листи органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, або органів місцевого самоврядування, рішення органів досудового розслідування та прокуратури тощо).

Відповідно до п.17 Порядку №845 стягувачі, на користь яких прийняті судові рішення про стягнення надходжень бюджету, подають до органу Казначейства, на рахунки в якому зараховані надходження бюджету, документи, зазначені у пункті 6 цього Порядку, крім випадків, передбачених пунктом 23 цього Порядку.

Згідно з п.8 Порядку №845 органи Казначейства після надходження документів, зазначених у пунктах 6 і 7 цього Порядку:

1) приймають їх до розгляду та реєструють відповідно до вимог організації діловодства. На заяві стягувача про виконання рішення про стягнення коштів (супровідному листі керівника відповідного органу державної виконавчої служби) зазначається дата надходження і вхідний номер;

2) здійснюють попередній розгляд документів, за результатами якого визначають необхідність отримання від стягувача інших відомостей для виконання рішення про стягнення коштів;

3) повідомляють стягувачеві (представникові стягувача) на його письмову вимогу про прийняття, реєстрацію та результати попереднього розгляду документів.

У пункті 5 Порядку №845 вказані права органів Казначействах під час виконання виконавчих документів:

1) повідомляти органу, який видав виконавчий документ, про наявність обставин, що ускладнюють чи унеможливлюють його виконання, у спосіб і порядку, які визначені таким документом, крім випадків виконання рішень про стягнення коштів за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів;

2) звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання;

3) безоплатно отримувати необхідні для виконання виконавчих документів судові рішення, пояснення, довідки, іншу інформацію;

4) вимагати від боржників вжиття ними заходів до виконання виконавчих документів;

5) застосовувати заходи впливу до боржників відповідно до Бюджетного кодексу України та у разі виявлення фактів порушення бюджетного законодавства у процесі або за результатами виконання виконавчих документів, повідомляти про такі порушення органам Держаудитслужби;

5-1) повідомляти органу (посадовій особі), який видав виконавчий документ, про дії або бездіяльність боржника, що перешкоджає виконанню виконавчого документа;

6) відкладати, зупиняти безспірне списання коштів і їх перерахування стягувачам у випадках, передбачених законом та цим Порядком;

7) вживати інших заходів до виконання виконавчих документів.

Отже, у разі виникнення сумнівів щодо правильності зазначення судом відомостей у виконавчому листі, відповідач має право звернутися до суду у визначеному законом порядку.

Підпункт перший п.16 Порядку №845 встановлює, органи Казначейства за судовими рішеннями про стягнення надходжень бюджету здійснюють безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів для повернення надмірно та/або помилково сплачених податків і зборів та інших доходів бюджету.

Під час виконання виконавчого документа суду про стягнення надходжень бюджету, крім бюджетного відшкодування податку на додану вартість та/або пені, нарахованої на заборгованість державного бюджету з відшкодування такого податку, орган Казначейства згідно з п.18 Порядку №845 повідомляє протягом п`яти робочих днів після надходження такого документа відповідному органові, що контролює справляння надходжень бюджету (в разі безспірного списання коштів місцевого бюджету - також відповідному фінансовому органу), про надходження зазначеного виконавчого документа.

У разі потреби орган Казначейства звертається до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, за інформацією про підтвердження зарахування коштів до державного та місцевих бюджетів або встановлення залишку неповернутих з державного та місцевих бюджетів коштів чи узгодження реквізитів рахунків, на яких обліковуються надходження бюджету, кодів бюджетної класифікації тощо та визначає строк її подання, який становить не більш як 15 робочих днів.

Орган, що контролює справляння надходжень бюджету, до закінчення зазначеного строку подає органові Казначейства таку інформацію в письмовій формі.

У разі неподання зазначеної інформації орган Казначейства вживає заходів до виконання виконавчого документа про стягнення надходжень бюджету на підставі наявних даних.

Виконання виконавчих документів щодо стягнення судового збору, зарахованого до державного бюджету, здійснюється органами Казначейства без звернення до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, за відповідною інформацією.

Відповідно до абзацу першого п.19 Порядку №845 безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів і їх перерахування на рахунок, зазначений у виконавчому документі про стягнення надходжень бюджету або у заяві про виконання рішення про стягнення надходжень бюджету, здійснюються органами Казначейства з відповідного рахунка, на який такі кошти зараховані, шляхом оформлення розрахункових документів.

Згідно з п.20 Порядку №845 у разі коли рахунок, з якого необхідно здійснити безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів, на дату прийняття виконавчого документа про стягнення надходжень бюджету до виконання або надходження інформації, зазначеної у пункті 18 цього Порядку, змінено у зв`язку з внесенням змін до відповідних нормативно-правових актів, безспірне списання таких коштів здійснюється із зміненого рахунка, на якому обліковуються надходження бюджету та на який в поточному бюджетному періоді зараховується відповідний вид надходжень, з урахуванням пропозицій органу, що контролює справляння надходжень бюджету.

Якщо законом відповідний вид надходжень у поточному бюджетному періоді не передбачений, безспірне списання коштів державного та місцевих бюджетів здійснюється з рахунка, на якому обліковуються кошти за кодом класифікації доходів бюджету „Інші надходження.

Відповідно до п.47 Порядку №845 безспірне списання коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів, здійснюється Казначейством на підставі поданих:

1) органом Казначейства:

документів та відомостей, надісланих стягувачами та боржником;

інформації про неможливість виконання безспірного списання коштів з рахунків боржника;

2) керівником органу державної виконавчої служби зазначених у пункті 7 цього Порядку документів та відомостей.

Згідно з п.48 Порядку для забезпечення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 47 цього Порядку в Казначействі відкривається в установленому порядку відповідний рахунок.

Перерахування коштів стягувачу здійснюється Казначейством у тримісячний строк з дня надходження необхідних документів та відомостей за наявності відповідних бюджетних асигнувань для здійснення безспірного списання коштів.

У разі відсутності таких документів та відомостей, якщо боржником є державні підприємство, установа, організація або юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства, перерахування коштів здійснюється на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби.

Строки перерахування коштів перериваються на період усунення обставин, визначених у пунктах 11, 13 та 49 цього Порядку.

Згідно з п.11 Порядку №845 відкладення безспірного списання коштів здійснюється у разі:

1) призначення до розгляду органом, який видав виконавчий документ, заяви про роз`яснення рішення про стягнення коштів, встановлення або зміну порядку і способу, розстрочку та/або відстрочку його виконання чи виправлення помилки або про визнання виконавчого документа таким, що не підлягає виконанню;

2) необхідності отримання від стягувача додаткових відомостей для виконання рішення про стягнення коштів;

3) звернення до органу, що контролює справляння надходжень бюджету, щодо підтвердження їх зарахування до бюджету або встановлення залишку сум платежів, що підлягають безспірному списанню, чи узгодження реквізитів рахунків, на яких обліковуються надходження бюджету, кодів бюджетної класифікації тощо;

4) у випадках, передбачених пунктами 39, 44 і 49 цього Порядку.

На час відкладення безспірного списання коштів перебіг строку виконання рішення про стягнення коштів зупиняється.

У свою чергу, пункт 39 Порядку №845 передбачає у разі, коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом одного місяця з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України або виділення коштів з резервного фонду державного бюджету на зазначену мету. Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України або рішенням про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету. Казначейство зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі.

Пункт 44 Порядку №845 встановлює у разі, коли для здійснення безспірного списання коштів місцевого бюджету згідно з пунктом 41 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, орган Казначейства подає протягом місяця з дня надходження виконавчих документів місцевому фінансовому органові пропозиції щодо внесення змін до рішення про місцевий бюджет або виділення коштів з резервного фонду місцевого бюджету на зазначену мету. Орган Казначейства відкладає безспірне списання коштів місцевого бюджету та поновлює його з дати набрання чинності рішенням про внесення змін до рішення про місцевий бюджет або виділення коштів з резервного фонду місцевого бюджету на зазначену мету. Орган Казначейства зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі.

Відповідно до пункту 49 Порядку №845 у разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктами 47 і 50 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом 10 днів з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України. Казначейство зберігає виконавчі документи до виконання їх у повному обсязі.

Відповідно до п.12 Порядку №845 безспірне списання коштів і їх перерахування стягувачам здійснюються після усунення обставин, що були підставою для відкладення безспірного списання таких коштів.

У разі наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення про стягнення коштів або унеможливлюють його виконання, орган Казначейства на підставі відповідного рішення органу, який видав виконавчий документ, здійснює відстрочку та/або розстрочку безспірного списання коштів і їх перерахування стягувачам у встановлений таким рішенням спосіб.

Зупинення безспірного списання коштів відповідно до п.13 Порядку №845 здійснюється у разі:

1) зупинення судом виконання:

виконавчого документа;

рішення про стягнення коштів;

3) звернення до суду із заявою про заміну особи (боржника, стягувача) правонаступником;

4) наявності інших передбачених законом обставин.

Після усунення обставин, що були підставою для зупинення безспірного списання коштів і їх перерахування стягувачам, виконавчий документ згідно з п.14 Порядку №845 виконується відповідно до цього Порядку в порядку черговості, що утворилася на момент усунення таких обставин.

Відповідно до п.15 Порядку №845 дії органів Казначейства з виконання виконавчих документів можуть бути оскаржені до Казначейства або суду.

Отже, період, протягом якого у справі №823/311/17 розглядалися заяви про виправлення помилки у виконавчому листі, з`ясовувалися підстави для заміни стягувача правонаступником, розглядалося питання зміни способу та порядку виконання судового рішення, безспірне стягнення коштів з місцевого бюджету зупиняється (відкладається) і в строк для виконання не зараховується.

Як встановлено вище, протягом 2017 та 2019-2021 підстави для зупинення перебігу строку безспірного списання коштів були наявні. Водночас відсутні будь-які докази щодо наявності перешкод виконання таких дій відповідачем в межах наданих йому повноважень щодо стягнення надміру сплаченого ПДФО у розмірі 66338,46грн з 09.10.2017 (дати повного тексту неоскарженої ухвали суду про відмову йому у зміні способу виконання судового рішення), протягом 2018 року та до 12.06.2019 (дата надходження суду від позивача заяви про зміну способу та порядку виконання рішення суду, враховуючи, що результат такого розгляду ухвала суду від 14.07.2021 оскаржена в апеляційному порядку та не вирішена на дату розгляду спору у цій справі), у т.ч. не доведено, що протягом зазначеного періоду відповідач вжив всі передбачені Порядком №845 заходи для реального повного виконання судового рішення та перерахування коштів позивачу у тримісячний строк. Відповідач не довів сукупністю належних і допустимих доказів наявності обставин, що унеможливлювали виконати рішення суду, що набрало законної сили, та перерахувати Казначейством своєчасно кошти.

Тому суд дійшов висновку про обґрунтованість позовної вимоги щодо наявності підстав визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо виконання виконавчого листа від 27.07.2017 щодо стягнення на його користь 66338,46грн надміру сплаченого ПДФО.

Стаття п`ята ЗУ №4901-VI передбачає право особи на компенсацію.

Зокрема, у разі якщо центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, протягом трьох місяців не перерахував кошти за рішенням суду про стягнення коштів, крім випадку, зазначеного в частині четвертій статті 4 цього Закону («у разі відсутності необхідних документів та відомостей кошти перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби, про порядок виплати коштів з якого державний виконавець повідомляє в установленому порядку стягувача не пізніше наступного дня після перерахування коштів»), стягувачу відповідно до ч.1 ст.5 ЗУ №4901-VI виплачується компенсація в розмірі трьох відсотків річних від несплаченої суми за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Компенсація за порушення строку перерахування коштів за рішенням суду про стягнення коштів з державного органу нараховується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Компенсація за порушення строку перерахування коштів за рішенням суду про стягнення коштів з державного підприємства або юридичної особи нараховується державним виконавцем протягом п`яти днів з дня отримання ним повідомлення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, про перерахування коштів, крім випадку, коли кошти перераховуються на відповідний рахунок органу державної виконавчої служби.

У разі якщо кошти за рішенням суду не перераховані стягувачу з відповідного рахунка органу державної виконавчої служби протягом десяти днів з дня надходження всіх необхідних для цього документів та відомостей, стягувачу виплачується компенсація в розмірі, встановленому частиною першою цієї статті, за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Отже, законом передбачений єдиний правовий наслідок прострочення безспірного перерахування коштів стягувачу 3% річних від несвоєчасно сплаченої суми коштів. Нарахування інфляційних втрат не передбачено.

У вказаному позивачем розрахунку на суму 20598,71грн вказано про період прострочення 31.07.2017-30.07.2020, що не є обґрунтованим, оскільки не враховує зазначені вище періоди судового розгляду заяв у порядку виконання судового рішення, з якими зазначені норми Порядку №845 пов`язує зупинення строків безспірного списання коштів. Крім того позивач не звертався за нарахуванням компенсації до Казначейства.

Пункт 50 Порядку №845 встановлює, що компенсація за порушення встановленого законом строку перерахування коштів нараховується за заявами стягувачів:

Казначейством, якщо боржником є державний орган;

державним виконавцем, якщо боржником є підприємство, установа, організація або юридична особа, зазначені в пункті 48 цього Порядку.

Компенсація виплачується Казначейством на підставі рішення або постанови про виплату компенсації за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання судових рішень та виконавчих документів за черговістю надходження таких заяв стягувачів та після погашення заборгованості за рішеннями суду відповідно до пункту 3 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень.

Позивач не дотримався вказаної норми права. Зокрема, не звертався до Казначейства, як центрального органу, та відповідача щодо нарахування компенсації за несвоєчасний перерахунок присуджених коштів. Відповідно, відмови в такому нарахуванні не отримав. Отже, спір в цій частині не виник.

Згідно з п.51 Порядку №845 у рішенні (постанові) про виплату компенсації зазначаються:

назва і дата видачі виконавчого документа, найменування органу, що його видав;

повне найменування (для юридичних осіб) або прізвище, ім`я та по батькові (для фізичних осіб) стягувача і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), код згідно з ЄДРПОУ або податковий номер (для юридичних осіб), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) або серія і номер паспорта для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття такого номера, реквізити рахунків стягувача і боржника;

дата надходження документів та відомостей, необхідних для перерахування коштів, дата закінчення встановленого законом строку для перерахування коштів, дата перерахування коштів стягувачу;

строк прострочення платежу;

реквізити рахунка, з якого здійснюється безспірне списання;

спосіб перерахування коштів стягувачу;

сума нарахованої компенсації.

Рішення про виплату компенсації затверджується Головою Казначейства, а постанова - керівником органу державної виконавчої служби.

Центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, коштів клієнтів відповідно до законодавства, бухгалтерського обліку виконання бюджетів є Державна казначейська служба України () відповідно до п.1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 квітня 2015 року №215.

У заявлених спірних правовідносинах позивач звертався виключно щодо виконання виконавчих листів до відповідача (), який є територіальним підрозділом згідно з п.1 Положення про Головне управління Державної казначейської служби України у Черкаській області, затвердженого наказом Державної казначейської служби України від 21.11.2011 №106.

Абзац другий ст.19 Конституції України встановлює обов`язок всіх органів державної влади, їх посадових і службових осіб діяти виключно в межах, порядку та спосіб, що визначені законом.

Отже, позовні вимоги щодо стягнення компенсації з відповідача, як територіального органу Казначейської служби, за відсутності рішення Казначейства чи державного виконавця про нарахування компенсації не обґрунтовані та відсутні підстави для її стягнення з відповідача.

Тому суд дійшов висновку, що заявлені до вказаного відповідача позовні вимоги щодо стягнення компенсації не обґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Відповідно до ч.1 ст.382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Зважаючи на результат вирішеного спору відсутні підстави для зобов`язання відповідача подати звіт суду. Крім того, з огляду на відсутність доказів понесення судових витрат, відсутні підстави для їх розподілу.

Керуючись ст.ст. 2-20, 72-78, 132-139, 241-246, 287, 295, 382 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Задовольнити частково адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ У М.ЧЕРКАСАХ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ (18001, Черкаська обл., місто Черкаси, вулиця Хрещатик, будинок 192; ) про:

визнання протиправною бездіяльності щодо виконання виконавчих листів від 27.07.2017 про примусове виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17;

зобов`язання здійснити дії відповідно до Закону України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень та Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845, за виконавчими листами від 27.07.2017 про примусове виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17, щодо стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси на його користь надміру утриманих (сплачених) коштів з податку на доходи фізичних осіб в сумі 66338,46грн та стягнення за рахунок бюджетних асигнувань державної податкової інспекції у м.Черкасах Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області судових витрат зі сплати судового збору в розмірі 713,14грн;

зобов`язання відповідача подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення;

стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси на його користь штрафних санкцій за невиконання зобов`язань та суму втрат від знецінення грошових коштів в сумі 20598,71грн.

Визнати протиправною бездіяльність УПРАВЛІННЯ ДЕРЖАВНОЇ КАЗНАЧЕЙСЬКОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ У М.ЧЕРКАСАХ ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ (18001, Черкаська обл., місто Черкаси, вулиця Хрещатик, будинок 192; ) щодо виконання виконавчого листа від 27.07.2017 про примусове виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24.03.2017 у справі №823/311/17 щодо стягнення з місцевого бюджету м.Черкаси на його користь надміру утриманих (сплачених) коштів з податку на доходи фізичних осіб в сумі 66338,46грн та зобов`язати його здійснити всі дії в межах своїх повноважень відповідно до Закону України Про гарантії держави щодо виконання судових рішень та Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845, щодо повернення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) таких коштів. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його підписання.

Суддя Анжеліка БАБИЧ

Рішення ухвалене, виготовлене в повному обсязі та підписане 09.12.2021.