Справа № 200/16211/21
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2021-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

08 грудня 2021 р. Справа №200/16211/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Загацька Т.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту персоналу Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту персоналу Міністерства внутрішніх справ України з вимогами:

- визнати дії ГУМВС України Донецькій області щодо не надання статусу учасника бойових дій протиправними;

- зобов`язати Ліквідаційну комісію ГУМВС України в Донецькій області на підставі поданих документів звернутись з клопотанням щодо включення до наказу керівника Штабу АТЦ при СБУ про зарахування до сил та засобів, які залучаються та беруть безпосередню участь в Антитерористичній операції на території Донецької області для надання статусу учасника бойових дій;

- зобов`язати комісію Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України надати статус учасника бойових дій та видати посвідчення учасника бойових дій встановленого законодавством зразка.

Ухвалою суду від 24.11.2021 позов був залишений без руху у зв`язку із невідповідністю вимогам ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивачу було надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання суду: позовної заяви з її копіями відповідно до кількості учасників справи, оформленої з дотриманням вимог статей 160, 161 КАС України, з узгодженим змістом позовних вимог та складом учасників справи.

З метою виконання вимог вказаної ухвали від 24.11.2021 позивачем надано до суду, позовну заяву, в якій зазначено в якості відповідача Департамент персоналу Міністерства внутрішніх справ України. Крім того, вказано в якості третьої особи ГУМВС України в Донецькій області Ліквідаційну комісію при ГУМВС України в Донецькій області. Також, вказано четверту особу - комісію НП України з розгляду питань пов`язаних з установленням статусу учасника бойових дій при МВС України.

Проте позовні вимоги викладено в наступній редакції:

- визнати дії ГУМВС України Донецькій області щодо не надання статусу учасника бойових дій протиправними;

- зобов`язати Ліквідаційну комісію ГУМВС України в Донецькій області на підставі поданих мною документів звернутись з клопотанням щодо включення до наказу керівника Штабу АТЦ при СБУ про зарахування до сил та засобів, які залучаються та беруть безпосередню участь в Антитерористичній операції на території Донецької області для надання статусу учасника бойових дій;

- зобов`язати комісію Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України надати статус учасника бойових дій та видати посвідчення учасника бойових дій встановленого законодавством зразка.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з п.4 ч.5 вказаної статті КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 ст.46 КАС України визначено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В контексті наведеного суд наголошує, що позовна заява повинна містити максимально чітко і зрозуміло сформовані позовні вимоги.

У наданій на виконання вимог ухвали суду від 24.11.2021 позовній заяві відсутні позовні вимоги до відповідача Департаменту персоналу Міністерства внутрішніх справ України.

Крім того, позовні вимоги про визнання дій ГУМВС України Донецькій області щодо не надання статусу учасника бойових дій протиправними, пред`явлені до ГУМВС України Донецькій області, яке не визначено в якості відповідача по справі.

Також, позовні вимоги про зобов`язання Ліквідаційну комісію ГУМВС України в Донецькій області на підставі поданих мною документів звернутись з клопотанням щодо включення до наказу керівника Штабу АТЦ при СБУ про зарахування до сил та засобів, які залучаються та беруть безпосередню участь в Антитерористичній операції на території Донецької області для надання статусу учасника бойових дій; зобов`язання комісію Національної поліції України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій поліцейських, державних службовців та інших працівників Національної поліції України надати статус учасника бойових дій та видати посвідчення учасника бойових дій встановленого законодавством зразка, пред`явлені до третьої та «четвертої» особи по справі, що суперечить вимогам КАС України.

Згідно з ч.1 ст.42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Суддя звертає увагу, що в переліку учасників справи відсутні «четверті» особи.

Проте, у позовній заяві позивачем всупереч вимогам ст.42 КАС України зазначено, серед інших, як учасників справи третю особу ГУМВС України в Донецькій області Ліквідаційну комісію при ГУМВС України в Донецькій області та «четверту» особу комісію НП України з розгляду питань пов`язаних з установленням статусу учасника бойових дій при МВС України.

Станом на 08.12.2021 ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 24.11.2021 не виконана в повному обсязі.

Отже, позивачем не усунуто недоліки.

Згідно з ч.2 ст.6 КАС України та ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики Європейського суду з прав людини як джерела права.

Європейський суд з прав людини вказує, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У Рішенні Європейського суду з прав людини від 08.04.2010 у справа Меньшакова проти України (Заява № 377/02) у пункті 52 Суд повторює, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. Таким чином, він втілює в собі право на суд , яке, згідно з практикою Суду, включає в себе не тільки право ініціювати провадження, але й право розраховувати на розгляд спору судом (Рішення у справі Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, пункт 25, ЄСПЛ 2002-ІІ).

У справі Мушта проти України Європейський суд з прав людини нагадує, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

В той же час, у справі Каракуця проти України Європейський Суд з прав людини констатував відсутність порушеного права заявників на доступ до суду у зв`язку з необізнаністю про наявність судового рішення та зазначив, що заявники не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи, про що, зокрема, свідчить те, що вони протягом 1 року та 8 місяців не звертались за інформацією щодо стану розгляду їх апеляційної скарги.

Враховуючи той факт, що судом були вжиті заходи щодо повідомлення позивача про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням того, що повернення позовної заяви без розгляду в даному випадку не створює штучні перешкоди для доступу до правосуддя в адміністративній справі, позивачем станом на 08.12.2021 недоліки, зазначені в ухвалі суду, не усунуті у повному обсязі, наявні правових підстав для повернення позовної заяви.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного суду України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху у встановлений судом строк.

З урахуванням викладеного, суд повертає позовну заяву і додані до неї документи позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ч.4 ст.169, статтями 243, 248, 256, 294, 295, 297, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту персоналу Міністерства внутрішніх справ України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачеві разом з усіма доданими до неї документами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Повний текст ухвали складено та підписано 08.12.2021.

Ухвала набирає законної сили у строк та у порядку, що визначені статтями 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, і може бути оскаржена до Першого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного тексту ухвали.

Суддя Т.В.Загацька