Справа № 640/8664/20
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2021-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/8664/20 Суддя (судді) суду 1-ї інстанції:
ПОСТАНОВА

Іменем України

08 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Федотова І.В.,

Коротких А.Ю.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київкомунсервіс» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київкомунсервіс» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі від 01.04.2020 по процедурі закупівлі відкриті торги з публікацією англ. мовою UA-2020-01-09-000379-а.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірний висновок є неконкретизованим, необґрунтованим, таким, що не містить чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, а отже не відповідає вимогам чинного законодавства, прийнятим без врахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, у зв`язку із чим підлягає скасуванню.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного з`ясування усіх фактичних обставин у справі. Апелянт вказує, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» учасник, якого не визнано переможцем торгів за результатами оцінки та розгляду його пропозиції, може звернутися через електронну систему закупівель до замовника з вимогою щодо надання інформації про пропозицію переможця торгів, у тому числі щодо зазначення її переваг порівняно з пропозицією учасника, який надіслав звернення, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь не пізніше ніж через п`ять днів з дня надходження такого звернення. Відповідачем встановлено, що ТОВ «Альта Логістік» подано вимогу про надання інформації стосовно причин відхилення його ТП, яка оприлюднена 06.03.2020, однак замовником не надано відповідь на вищевказану вимогу, чим порушено норму абз. 2 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі». Щодо порушення позивачем абз. 5 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», то у пунктах ТД відсутня вимога про те, що для перевірки банківської гарантії у складі пропозицій учасників має міститися ЕЦП, яка підписала тендерне забезпечення; натомість, у складі документації ТОВ «Укр.Бізнесінвест» міститься банківська гарантія від 07.02.2020 № 71.00.016825, яка відповідає вимогам п. 2 та розділу 3 ТД. Щодо надання документальних підтверджень стосовно аналогічних договорів, то п. 5 розділу 3 ТД визначено, що для підтвердження наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів надається довідка, завірена підписом уповноваженої особи та відбитком печатки учасника, про наявність договорів аналогічних предмету закупівлі. Моніторингом спірної закупівлі встановлено невідповідність ТП переможця умовам ТД. Моніторингом встановлено аналогічну невідповідність ТП ТОВ «Софія» умовам ТД, таким чином, відповідачем обґрунтовано включено всі порушення до висновку моніторингу закупівлі.

Згідно п.3 ч.1 ст.311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції встановлено і підтверджується матеріалами справи, що рішенням тендерного комітету, оформленим протоколом № 9/20 ТК від 16.01.2020, затверджено тендерну документацію на закупівлю «Цистерни, резервуари, контейнери та посудини високого тиску (контейнери для роздільного збору твердих побутових відходів)».

За результатами проведеного моніторингу Північним офісом Державної аудиторської служби України складений висновок від 31.03.2020 № 634/127 по процедурі закупівлі відкриті торги з публікацією англ. мовою UA-2020-01-09-000379-а.

Позивач не погоджуючись із вказаним висновком, звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги виходив з того, що позивачем спростовано наявність виявлених порушень.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Згідно ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади установлює Закон України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.

Відповідно до абз. абз. 2, 3 ч. 1 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. ч. 3, 4 ст. 7-1 Закону України Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Як вбачається з матеріалів справи, 19.03.2020 Північний офіс Держаудитслужби України видав наказ № 44 «Про початок моніторингу закупівель», відповідно до якого було вирішено провести моніторинг закупівлі № UA-2020-01-09-000379-а.

Підставою для здійснення моніторингу закупівлі № UA-2020-01-09-000379-а стали дані автоматичних індикаторів ризику.

Наказ від 19.03.2020 № 44 підписано керівником Північного офісу Держаудитслужби України.

Рішення про проведення моніторингу було прийняте 19.03.2020 та опубліковане 20.03.2020 о 12:45, тобто в межах строку, встановленого ч. 3 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Фактичний строк здійснення моніторингу 20.03.2020 - 31.03.2020 (8 робочих днів), а отже, останній відбувся у межах 15-денного строку, визначеного ч. 4 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Як вбачається із висновку № 634/127 від 31.03.2020, він затверджений начальником Північного офісу Держаудитслужби Карабановим Олександром та оприлюднений в електронній системі закупівель 01.04.2020 (на наступний день після складання), а отже з дотриманням 3-денного строку, встановленого ч. 6 ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».

07.04.2020 через систему електронних закупівель замовником закупівлі (позивачем) було оприлюднено інформацію по суті виявлених порушень та спростування їх наявності.

16.04.2020 позивачем через електронну систему закупівель було здійснено повідомлення про оскарження у судовому порядку висновку про результати моніторингу щодо закупівлі «Цистерни, резервуари, контейнери та посудини високого тиску (контейнери для роздільного збору твердих побутових відходів)»,UA-2020-01-09-000379-a.

Як убачається з матеріалів справи, за результатами проведеного моніторингу відповідачем установлено, що замовником порушено вимоги ч. 1 ст. 32, абз. 5 ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 30, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Щодо порушення позивачем ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.

У разі якщо учасник, тендерна пропозиція якого відхилена, вважає недостатньою аргументацію, зазначену в повідомленні, такий учасник може повторно звернутися до замовника з вимогою надати додаткову інформацію стосовно причини невідповідності його пропозиції умовам тендерної документації, зокрема, технічній специфікації та/або його невідповідності кваліфікаційним критеріям, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь з такою інформацією не пізніше ніж через п`ять днів з дня надходження такого звернення через електронну систему закупівель.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі» учасник, якого не визнано переможцем торгів за результатами оцінки та розгляду його пропозиції, може звернутися через електронну систему закупівель до замовника з вимогою щодо надання інформації про пропозицію переможця торгів, у тому числі щодо зазначення її переваг порівняно з пропозицією учасника, який надіслав звернення, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь не пізніше ніж через п`ять днів з дня надходження такого звернення.

Так, як вбачається із системи електронних закупівель та протоколу розгляду тендерних пропозицій від 02.03.2020, тендерна пропозиція ТОВ «Альта Логістік Україна» була відхилена, оскільки тендерна пропозиція не відповідає вимогам тендерної документації.

06.03.2020 о 14:43 ТОВ «Альта Логістік Україна» через систему електронних закупівель сформувало вимогу про надання інформації стосовно відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Альта Логістік Україна» із зазначенням конкретних підстав відхилення, наданням протоколу розгляду тендерної пропозицій ТОВ «Альта Логістік Україна» як учасника торгів UA-2020-01-09-000379-a та зазначенням обґрунтованих причин прийняття рішення щодо відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Альта Логістік Україна».

Станом на день розгляду цієї справи, вимога у системі електронних закупівель має статус «на розгляді», що відповідач і поклав в основу висновків по здійсненому моніторингу спірної закупівлі.

Разом із тим, в матеріалах справи міститься скрін-шот екрану з особистого кабінету замовника закупівлі (позивача), з якого вбачається, що при спробі дати відповідь на вимогу ТОВ «Альта Логістік Україна» замовник отримав статус такої відповіді «не вдалось зберегти зміни в ЦБД. Перевірте терміни періоду оскаржень».

З електронного сервісу публічних закупівель та з матеріалів справи вбачається, що 11.03.2020 КП «Київкомунсервіс» було опубліковано протокол № 42/20 ТК засідання тендерного комітету, пунктом 1 порядку денного якого пропонується надати ТОВ «Альта Логістік Україна» наступну відповідь: «Відповідно до частини третьої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» повідомляємо, що тендерну пропозицію ТОВ «Альта Логістік Україна» відхилено як таку, що не відповідає умовам тендерної документації, оскільки ТОВ «Альта Логістік Україна»: не надано документу згідно підпункту 1 пункту 1 розділу ІІІ тендерної документації; не підтверджено досвід виконання аналогічних договорів (поставки контейнерів для роздільного збору ТПВ); довідка про наявність працівників не містить інформації щодо кваліфікації; відсутня копія висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи чи лист - пояснення щодо санітарно-епідеміологічного контролю товару, що пропонується; учасником не надано копії паспорту, або іншого документу який підтверджує технічні характеристики товару, що пропонується; механізм підйому, описаний у документі - «Тех якісн та кільк характер.pdf» не відповідає наданим учасником зображенням контейнерів.

Частина перша статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» містить імперативні (обов`язкові до виконання) норми щодо відхилення замовником тендерної пропозиції в разі якщо, зокрема, тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Рішення про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Альта Логістік Україна» прийнято на підставі вимог Закону, є обґрунтованим та правомірним.

На виконання статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», протокол розгляду тендерних пропозицій за формою, встановленою наказом Міністерством економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу 02.03.2020».

Тендерним комітетом було прийнято рішення надати відповідь ТОВ «Альта Логістік Україна» та здійснити її публікацію на сервісі електронних закупівель.

Таким чином, вимогу ТОВ «Альта Логістік Україна» було опубліковано 06.03.2020, а публікація рішення тендерного комітету № 42/20 ТК відбулась 11.03.2020, що свідчить про те, що КП «Київкомунсервіс» у встановлений 5-денний строк надав відповідь на вимогу ТОВ «Альта Логістік Груп».

Пазом із тим, відповідач при оформленні висновку моніторингу спірної закупівлі не взяв до уваги той факт, що Законом України «Про публічні закупівлі» не встановлено форму надання відповіді на вимогу учасника закупівлі, натомість імперативно встановлено строк.

Беручи до уваги той факт, що замовником закупівлі (позивачем) 5-денний строк, який надається для відповіді на вимогу, порушено не було, за умови, що форма відповіді на вимогу чітко законодавством не регламентована, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що в зазначеній частині КП «Київкомунсервіс» не допустило порушення абз. 2 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про публічні закупівлі».

Колегія суддів звертає увагу, що апелянтом не спростовано даного висновку суду першої інстанції, не надано доводів та пояснень щодо його неправомірності та не зазначено в чому така неправомірність має місце.

Щодо порушень замовником закупівлі абз. 5 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами, зокрема, недискримінації учасників.

У висновку моніторингу закупівлі відповідач зазначив, що замовник неправомірно відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Укр.Бізнеінвест». Так, у складі ТОВ «Укр.Бізнесінвест» міститься банківська гарантія від 07.02.2020 № 71.00.016825, яка відповідає умовам пункту 2 та 3 розділу 3 ТД. Слід зазначити, що у вказаних пунктах тендерної документації відсутня вимога, що для перевірки банківської гарантії у складі пропозицій учасників має міститися електронний цифровий підпис особи, яка підписала тендерне забезпечення. Крім того, на виконання п. 5в розділу 3 ТД учасником надано довідку, завірену підписом уповноваженої особи та відбитком печатки від 10.02.2020 № 27-0220 про наявність у нього договорів аналогічних предмету закупівлі. Поряд з цим, учасником надано завірену копію технічного паспорту виробу та порівняльну таблицю товару (еквівалента) від 10.02.2020 № 26-0220 відповідно до умов п. 6 Розділу 3 та Додатку 3 до ТД, в частині їх відповідності технічним характеристикам запропонованого еквіваленту товару та його підтвердження у технічному паспорті.

Відповідно до пп. 15 п. 26 Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого постановою Національного банку України від 15.12.2004 № 639, гарантія повинна містити, серед іншого, підпис(и) уповноваженої(их) особи(іб) банку-гаранта.

Відповідно до п. 26 Положення про порядок здійснення банками операцій за гарантіями в національній та іноземних валютах, затвердженого постановою Національного банку України від 15.12.2004 № 639, реквізити гарантії банку, наданої як забезпечення тендерної пропозиції відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», повинні відповідати вимогам до забезпечення тендерної пропозиції, установленим нормативно-правовим актом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Відповідно до абз. 3 ч. 3 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій і здійснення їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги».

За приписами ст. 12 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» перевірка цілісності електронного документа проводиться шляхом перевірки електронного цифрового підпису.

Як вбачається з матеріалів справи та електронного сервісу закупівель https://www.dzo.com.ua/ в частині наданих ТОВ «Укр.Бізнесінвест» документів, банківська гарантія складена в електронному вигляді та скріплена ЕЦП, проте, ТОВ «Укр.Бізнесінвест» не додано до документів файл ЕЦП, який можливо перевірити за допомогою відповідних сервісів перевірки.

Так, у посиланнях до тексту самої банківської гарантії зазначено, що достовірність ЕЦП можна перевірити, зокрема, перейшовши на сайт за посиланням https://czo.gov.ua/verify, після чого необхідно завантажити файли з розширенням «pdf» та «p7s» у вікно для перевірки ЕЦП.

З вищевикладеного вбачається, що у КП «Київкомунсервіс» була відсутня можливість перевірити ЕЦП банку-гаранта, а отже і цілісність самої банківської гарантії, оскільки ТОВ «Укр.Бізнесінвест» було скріплено власним ЕЦП загальний обсяг поданих документів, проте файл ЕЦП конкретно банківської гарантії надіслано не було.

Відповідно до абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником.

Оскільки перевірка ЕЦП банківської гарантії виявилась неможливою в силу не надання ТОВ «Укр.Бізнесінвест» файлу ЕЦП банка-гаранта, тому ТОВ «Укр.Бізнесінвест» було порушено процедуру подання тендерної пропозиції, у зв`язку з чим КП «Київкомунсервіс» обґрунтовано відхилило вказану тендерну пропозицію.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Тобто, Закон України «Про публічні закупівлі» не надає вичерпного переліку документів, що можуть вимагатись замовником на підтвердження того чи іншого кваліфікаційного критерію, передбаченого ст. 16 Закону України «Про публічні закупівлі».

Так само Закон України «Про публічні закупівлі» не містить в собі критеріїв визначення такого поняття як «аналогічний договір». А тому замовник вправі самостійно визначати спосіб документального підтвердження, в тому числі і такого критерію як наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору, а також вправі визначити межі відповідності документального підтвердження вказаного критерію поняттю «аналогічний договір» з урахуванням загальних принципів здійснення державних закупівель.

Суд першої інстанції вірно вказав, що предметом аналогічного договору, що вказує учасник, має бути товар, який відповідає за номенклатурою (асортиментом) у повному обсязі номенклатурі, що закуповується замовником.

Номенклатура та кількість товару, що закуповується, наведені у додатку № 3 до тендерної документації, зокрема, найменування предмета закупівлі - контейнери для роздільного збору твердих побутових відходів.

У спірному випадку межі критерію «аналогічний договір» визначені, виходячи зі специфіки предмета закупівлі. Предметом закупівлі є контейнери для роздільного збору твердих побутових відходів.

Пунктом 5 розділу ІІІ тендерної документації вимагалася наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів у формі довідки про наявність договорів аналогічних предмету закупівлі (контейнери для роздільного збору твердих побутових відходів).

Як вбачається з матеріалів справи та із електронного сервісу закупівель, ТОВ «Укр.Бізнесінвест» було надано довідку про виконання договорів поставки контейнерів для твердих побутових відходів, у той час як технічною документацією вимагалась довідка про наявність договорів з поставки контейнерів для роздільного збору твердих побутових відходів.

Відповідно до абз. 1 п. 1 ч. 1 ст. 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо учасник не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в силу не підтвердження учасником ТОВ «Укр.Бізнесінвест» досвіду виконання аналогічних договорів у порядку та за формою, що передбачена технічною документацією, у замовника закупівлі (позивача) були всі підстави для відхилення його тендерної пропозиції, а тому висновок відповідача в цій частині є протиправним.

Колегія суддів звертає увагу, що апелянтом не спростовано даного висновку суду першої інстанції, не надано доводів та пояснень щодо його неправомірності та не зазначено в чому така неправомірність має місце.

Щодо висновків відповідача про те, що тендерні пропозиції приватної фірми «Азурит» та ТОВ «Софія» не відповідали вимогам тендерної документації, колегія суддів зазначає наступне.

У висновку моніторингу закупівлі відповідач зазначив, що у складі пропозиції приватної фірми «Азурит» містяться листи-пояснення щодо сертифікації та надання висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи б/н та б/д, які не містять посилання на норми чинного законодавства, чим не виконано умови п. 6 Розділу 3 ТД. До того ж, моніторингом встановлено аналогічну невідповідність тендерної пропозиції товариства з обмеженою відповідальністю «Софія», що не відповідає умовам п. 6 Розділу 3 ТД.

Як вбачається із п. 6 розділу ІІІ технічної документації на підтвердження технічних характеристик предмета закупівлі, учасник має надати завірену копію паспорту або іншого документу, який підтверджує технічні характеристики. На підтвердження якісних характеристик предмета закупівлі учасник має надати: копію висновку державної санітарно-епідеміологічної експертизи (за наявності); копію сертифікату (за наявності); довідку в довільній формі про застосування заходів із захисту довкілля. У разі, якщо товар, який пропонується учасником, не підлягає обов`язковій сертифікації в Україні або санітарно-епідеміологічному контролю, учасник торгів повинен надати відповідний лист-пояснення з посиланням на норми чинного законодавства України.

Так, з листів-пояснень приватної фірми «Азурит» та ТОВ «Софія» вбачається, що останні надали пояснення, що товар, який становить предмет закупівлі, відповідно до норм чинного законодавства не підлягає сертифікації та санітарно-епідеміологічному контролю.

Разом із тим, за відсутності у тендерній документації чіткого обов`язку учасників перерахувати нормативно-правові акти, з яких вбачається відсутність імперативних норм щодо сертифікації та санітарно-епідеміологічного контролю товару, учасники не повинні були вказувати підпункти, пункти, статті, розділи та найменування таких нормативно-правових актів.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що спірний висновок моніторингу закупівлі від 31.03.2020 № 634/127 по процедурі закупівлі відкриті торги з публікацією англ. мовою UA-2020-01-09-000379-а є неправомірним та підлягає скасуванню.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позовних вимог.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя І.В. Федотов

Суддя А.Ю. Коротких