Справа № 160/14907/21
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 грудня 2021 р. Справа № 160/14907/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Металпромекспорт" до Полтавської митниці про визнання протиправною та скасування картки відмови, -

ВСТАНОВИВ:

27.08.2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Металпромекспорт» (вул. Виробнича, буд. 1, смт. Слобожанське, Дніпровський район, Дніпропетровська область, 52005, , далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної митної служби України (пр. Дегтярівська, 11-Г, м. Київ, 04119, ) в особі відокремленого підрозділу Полтавська митниця (вул. Анатолія Кукоби, 28, м. Полтава, Полтавська область, 36022, , далі - відповідач), в якій позивач просить визнати протиправними та скасувати картку відмови № UA 806070/2021/00080 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, винесене митним постом Кременчук Полтавської митниці, що є відокремленим підрозділом Державної митної служби України.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач не погоджується з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та зазначає, що при здійсненні розмитнених процедур, посадовими особами відповідача надано повідомлення щодо призупинення митного оформлення за рішенням № 3 від 11.08.2021 р. через інформацію АСУР116-8. В подальшому був складений акт щодо відсутності в розмитненій документації декларації про відповідність рухомого складу залізничного транспорту та документації на рухомий склад залізничного транспорту з нанесенням на таку документацію знаку відповідності технічним регламентам. При цьому, у митниці наявна інформація щодо технічних характеристик спірного вагону, а саме технічний паспорт, де вказані, в тому числі і місце його виготовлення ВАТ «Азовзагальмаш», тобто вагон, що розмитнюється виготовлено на Україні. На думку позивача, жоден оскаржуваний документ не містить посилань на підставі чого декларант взагалі повинен надавати документи, які не перелічені та не витребувані при розмитненні. В позовній заяві зазначено, що дії митного органу та укртрансбезпеки щодо винесення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є протиправними, рішення про коригування відповідачем митної вартості за вищезазначеною партією товару та рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних заходів) є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.

23.10.2021 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування правової позиції зазначив, що листом Слобожанського Міжрегіонального відділення Укртрансбезпеки в Полтавській області 18.08.2021 року № 67496/28-2/24-21 вимагалось від митного органу продукцію, зазначену в рішенні від 11.08.2021 року №3/7.23-28-01-01 про призупинення митного оформлення, не випускати у вільний обіг, Полтавською митницею в картці відмови № 11А806070/2021/00080 вказано про необхідність надання дозвільних документів органу ринкового нагляду. Таким чином, Полтавська митниця вважає наведені позивачем правові обґрунтування позовних вимог безпідставними. В подальшому позивач, після отримання картки відмови №UА806070/2021/00080, подав 25.08.2021 для оформлення цей же товар за новою ЕМД №UА806070/2021/002214. За ЕМД № UА806070/2021/002214 знову спрацював ризик за кодом 116-8 «Перевірка документації, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України, встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»). Митницею за МД № UА806070/2021/002214 також здійснені заходи з контролю дотримання позивачем заходів не тарифного регулювання на прийняте рішення про зупинення митного оформлення 25.08.2021 року № 6/7.23-28-01-01.

За результатами проведених заходів митницею отримана відповідь Слобожанського Міжрегіонального відділення Укртрансбезпеки в Полтавській області вх. № 12/7.23.-2801 від 30.08.2021 року про відсутність підстав забороняти у вільний обіг продукції, тому митне оформлення ЕМД № UА806070/2021/002214 було у цей же день завершене. Відповідач зазначає, що наслідком скасування картки відмови від 19.08.2021 року №UА806070/2021/00080 жодним чином не стане можливість поновлення митного оформлення ЕМД №UА806070/2021/001753, оскільки спірний товар оформлений в митному режимі імпорту за ЕМД №UА806070/2021/002214 та випущений у вільний обіг.

23.10.2021 року представником відповідача подано клопотання про заміну неналежної сторони з Державної митної служби України в особі відокремленого підрозділу Полтавська митниця на Полтавську митницю.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Металпромекспорт» () зареєстроване як юридична особа 09.02.1998 року, видами діяльності є: 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами (основний); 19.10 Виробництво коксу та коксопродуктів; 46.72 Оптова торгівля металами та металевими рудами.

До митного поста «Кременчук» Полтавської митниці для митного контролю ТОВ «Металпромекспорт» 11.08.2021 року подана електронна митна декларація (далі - ЕМД) типу ІМ 40 АА № UА806070/2021/001753 на товар: Вагони-цистерни залізничні для перевезень вантажів коліями, несамохідні: - вагон-цистерна,що були у вжитку,модель 15-1566-06,тип 5700-1 шт. Рік випуску 2008.Тара 26700 кг., вантажопід`ємність-66 т. Серійний (заводський) номер № 858876.

Посадовою особою митниці ЕМД № UА806070/2021/001753 прийнята для митного оформлення.

Поряд з цим, під час проведення митних процедур та виконання митних формальностей за ЕМД № UА806070/2021/001753 у ході перевірки дотримання встановлених до товарів заходів нетарифного регулювання, за результатами застосування системи управління ризиками спрацював профіль ризику за кодом 116-8 «Перевірка документації, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України, встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»).

Коментарем до профілю ризику за кодом 116-8 посадовій особі, якою здійснюється митне оформлення визначено:

«Під час митного оформлення товару «Вагони залізничні для перевезень вантажів коліями» перевіряється наявність декларації про відповідність, що має супроводжувати товар (відомості про декларацію про відповідність відображаються у графі 44 МД) та за необхідності - наявність в документації маркування знаком відповідності технічним регламентам, правильність його застосування та нанесення відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1194 «Про затвердження Технічного регламенту безпеки рухомого складу залізничного транспорту», Наказ Міністерства інфраструктури України від 24 жовтня 2020 р. № 767 «Про затвердження Переліку національних стандартів, відповідність яким надає презумпцію відповідності рухомого складу залізничного транспорту, пов`язаних з ним процесів та методів виробництва вимогам Технічного регламенту безпеки рухомого складу залізничного транспорту». У разі призупинення митного оформлення товару з підстав визначених статтею 38 Закону «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» повідомлення про рішення про призупинення митного оформлення товару надсилати засобами електронної пошти на адресу , тел.: Державна служба України з безпеки на транспорті. Рекомендації з організації роботи посадових осіб митниць під час здійснення державного контролю нехарчової продукції направлялись листом Держмитслужби від 11.02.2021 року № 08-3/16-017/7/2308».

З урахуванням зазначеного вище, митним постом «Кременчук» рішенням від 11.08.2021 року № 3/7.23-28-01-01 здійснене призупинення митного оформлення ЕМД №UА806070/2021/001753 та направлене до відповідного органу ринкового нагляду.

В подальшому, 18.08.2021 року до митного поста надійшов лист Слобожанського Міжрегіонального відділення Укртрансбезпеки в Полтавській області № 67496/28-2/24-21, в якому зазначено, що товар, задекларований за ЕМД № UА806070/2021/001753 не відповідає вимогам порушення п. 12 та 35 Технічного регламенту безпеки рухомого складу залізничного транспорту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 року № 1194, стосовно залізничної цистерни зав. № 50075878 прийняте рішення про заборону введення продукції на територію України.

Таким чином, оскільки щодо товару - залізнична цистерна заводський № 50205400, задекларованого за ЕМД № UА806070/2021/001753 не завершений контроль з дотримання ТОВ «Металпромекспорт» заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, а саме, що продукція не відповідає встановленим вимогам та не підлягає випуску у вільний обіг, митним постом надана відмова у митному оформлення вказаної ЕМД та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 19.08.2021 року № UА806070/2021/00080.

При цьому, суд звертає увагу, що листом Слобожанського Міжрегіонального відділення Укртрансбезпеки в Полтавській області від 18.08.2021 року№ 67496/28-2/24-21 вимагалось від митного органу щодо продукції, зазначеної в рішенні від 11.08.2021 року №3/7.23-28-01-01 зупинити митне оформлення, не випускати у вільний обіг.

В подальшому, позивач після отримання картки відмови №UА806070/2021/00080, подав 25.08.2021 для оформлення цей же товар за новою ЕМД №UА806070/2021/002214.

За ЕМД № UА806070/2021/002214 знову спрацював ризик за кодом 116-8 «Перевірка документації, яка має супроводжувати продукцію при наданні її на ринку відповідно до вимог щодо нехарчової продукції та її обігу на ринку України, встановлених технічними регламентами (Закон України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»).

Митницею за МД № UА806070/2021/002214 також здійснені заходи з контролю дотримання позивачем заходів не тарифного регулювання на прийняте рішення про зупинення митного оформлення 25.08.2021 року № 6/7.23-28-01-01.

За результатами проведених заходів митницею отримана відповідь Слобожанського Міжрегіонального відділення Укртрансбезпеки в Полтавській області вх. № 12/7.23.-2801 від 30.08.2021 року про відсутність підстав забороняти у вільний обіг продукції, тому митне оформлення ЕМД № UА806070/2021/002214 було у цей же день завершене.

Таким чином, вагони, заявлені до декларування за митною декларацією №UА806070/2021/001753 та щодо яких прийнято оскаржувану у цій справі карту відмови № UA 806070/2021/00080 від 19.08.2021 року, було випущено у вільний обіг 30.08.2021 року за декларацією № UА806070/2021/002214.

Доказів застосування до позивача штрафних санкцій або інших заходів майнового характеру, які є наслідком прийняття картки відмови № UA 806070/2021/00080 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суду не надано.

Отже, єдиною метою оскарження картки відмови № UA 806070/2021/00080 є незгода позивача з призупиненням митного оформлення.

Вирішуючи питання про наявність підстав для закриття провадження у справі, суд виходить з наступного.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(1950 року) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - Суд) від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» (заяви №№ 29458/04, 29465/04) зазначено, що відповідно до прецедентної практики Суду термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, що «судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом» [див. рішення у справі «Занд проти Австрії» (Zand v. Austria), заява № 7360/76]. У країнах з кодифікованим правом організація судової системи також не може бути віддана на розсуд судових органів, хоча це не означає, що суди не мають певної свободи для тлумачення відповідного національного законодавства. Фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У своїх оцінках Суд дійшов висновку, що не може вважатися судом, «встановленим законом», національний суд, що не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом.

Отже, поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Статтею 55 Конституції України проголошено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

У відповідності до ч. 5 ст. 125 Конституції України, з метою захисту прав, свобод та інтересів особи у сфері публічно-правових відносин діють адміністративні суди.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 1 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з пунктами 18, 19 частини 1 статті 4 КАС України, нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

В абзаці 4 пункту 1 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 23 червня 1997 року № 2-зп у справі № 3/35-313 вказано, що «… за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію».

У пункті 5 Рішення Конституційного Суду України від 22 квітня 2008 року № 9-рп/2008 в справі № 1-10/2008 вказано, що при визначенні природи «правового акта індивідуальної дії» правова позиція Конституційного Суду України ґрунтується на тому, що «правові акти ненормативного характеру (індивідуальної дії)» стосуються окремих осіб, «розраховані на персональне (індивідуальне) застосування» і після реалізації вичерпують свою дію.

Судом встановлено, що звернутадо оскарження картка відмови № UA 806070/2021/00080 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є актом індивідуальної дії.

Метою прийняття та застосування вказаної картки відмови є зупинення митного оформлення заявленого товару у разі виявлення спрацювання ризиків.

При цьому, судом встановлено, що позивачем подано 25.08.2021 року для оформлення на товар, щодо якого було прийнято картку відмову № UA 806070/2021/00080, нову ЕМД №UА806070/2021/002214.

Митне оформлення ЕМД № UА806070/2021/002214 було завершене 30.08.2021 року, товар випущено у вільний обіг.

Отже, станом на день розгляду справи судом, картка відмови № UA 806070/2021/00080, як акт індивідуальної дії, фактично втратила свою дію, є такою, що вичерпала свою дію, оскільки не створює для позивача жодних правових наслідків, оскільки товар випущено у вільний обіг.

Спір між сторонами є вичерпаним, оскільки продукція випущена в обіг.

При цьому, доказів застосування до позивача штрафних санкцій або інших заходів майнового характеру, які є наслідком прийняття картки відмови № UA 806070/2021/00080 в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, суду не надано.

Отже, оскільки рішення виконано позивачем, то це рішення як акт індивідуальної дії реалізовано його застосуванням та виконанням, а тому його оскарження не є належним та ефективним способом захисту права, оскільки скасування рішення не може призвести до відновлення порушеного права.

Аналогічна правова позиція стосовно оскарження актів індивідуальної дії суб`єктів владних повноважень, які є реалізованими станом на день розгляду справи судом, викладена в постанові Великою Палати Верховного Суду від 08.09.2021 року №816/228/17.

Суд зазначає, що відновлення прав позивача фактично відбулось в позасудовому порядку шляхом урегулювання між сторонами процедури митного оформлення товару.

У випадку визнання протиправною та скасування картки відмови, позивач не набуде права на випуск продукції у вільний обіг, оскільки продукція вже випущена у вільний обіг, таке право він набув за наслідками позасудового врегулювання спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Станом на день розгляду справи судом, відсутнє порушене право позивача, яке підлягає судовому захисту, а надання правової оцінки акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень, яке є реалізованим станом на день розгляду справи судом, та не створює для позивача жодних прав та обов`язків, не може призвести до відновлення прав позивача, які поновлені в позасудовому порядку.

Гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване в законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження про порушення прав було обґрунтованим. Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Відповідний висновок сформований у постанові Верховного Суду України від 15 листопада 2016 року у справі №800/301/16.

Відсутність спору виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Відповідна правова позиція сформована у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №802/2474/17-а.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

При вирішенні питання щодо наявності підстав для закриття провадження в адміністративній справі за п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України поняття спору, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, слід тлумачити в контексті ч. 3 ст. 124 Конституції України в ширшому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підпадають під юрисдикцію саме адміністративних судів, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 238, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі №160/14907/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Металпромекспорт" до Полтавської митниці про визнання протиправною та скасування картки відмови.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у строки передбачені КАС України.

Суддя О.С. Луніна