Справа № 663/3521/21
Суддя: Клімченко М. І.
Дата ухвалення: 2021-12-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 663/3521/21
Провадження № 2-а/663/35/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 грудня 2021 року суддя Скадовського районного суду Херсонської області Клімченко М.І., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського взводу 2 Служби Патрульної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі Департаменту патрульної поліції Бухтія Андрія Андрійовича, третя особа: Управління патрульної поліції в Херсонській області про скасування постанови в справі про адміністртативне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

09.12.2021 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить скасувати постанову про адміністративне правопорушення серії БАА№921105, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та ч. 4 ст. 126 КУпАП.

Згідно з пунктом 6 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Встановлено, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

У відповідності до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документа, що підтверджує сплату судового збору чи документа, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. При цьому, позивач посилалася на частину 4 статті 288 КУпАП, відповідно до якої особа яка, оскаржує постанову про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Слід зазначити, що відповідно до положень статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 в справі №543/775/17 зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Верховний Суд у вказаній постанові також зазначив, що розмір судового збору складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами часини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Отже, позивачем має бути сплачено судовий збір.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року установлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб 2 270 гривні.

Таким чином, сума судового збору складає 454 гривні 00 копійок.

Також необхідно звернути увагу, що відповідно до пункту 7 частини 1 статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Відповідно до статті 213 КУпАП справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема, органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Частиною 2 статті 222 КУпАП визначено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених статтею 126 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Відповідно до положень КУпАП та з огляду на правову позицію, викладену в постанові Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 17.09.2020 у справі №742/2298/17, відповідачем у таких справах є саме орган державної влади суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення. Тобто, працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, і які, відповідно до покладених на них повноважень, мають право розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення від імені органів Національної поліції, - не є належними відповідачами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.12.2019 у справі №724/716/16-а.

Як вбачається із позовної заяви та доданих до неї документів, оскаржувану постанову було винесено поліцейськоим взводу 2 Служби Патрульної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі Департаменту патрульної поліції Бухтієм Андрієм Андрійовичем, який є посадовою особою Управління патрульної поліції в Херсонській області.

За змістом частин 3 та 4 статті 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Враховуючи викладене, позивачу роз`яснюється право пред`явити позов до належного відповідача, або залучити його як співвідповідача.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позивачем до позовної заяви не додано документи, що підтверджують сплату судового збору, підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону не зазначені, неправильно визначено суб`єктний склад учасників справи, наявні підстави для залишення позову без руху з наданням строку усунення виявлених недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського взводу 2 Служби Патрульної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі Департаменту патрульної поліції Бухтія Андрія Андрійовича, третя особа: Управління патрульної поліції в Херсонській області про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Призначити ОСОБА_1 строк для усунення вказаних недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у випадку не усунення вказаних недоліків в зазначений строк, позов буде вважатися не поданим і йому повернений.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. І. Клімченко