Справа № 160/15172/21
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Турлакової Н.В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретал Дніпро" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису,-
Товариство з обмеженою відповідальністю "Ретал Дніпро" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якому просить:
- визнати протиправними та скасувати повністю Припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №130/4.1-1002/П-48 від 12 серпня 2021 року, виданий інспектором праці, Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю у Дніпропетровському регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на протиправність винесеного відповідачем припису, оскільки виявлені порушення, що зазначені у акті перевірки, не відповідають дійсності. Позивач вказує, що ним повністю було дотримано вимоги законодавства, під час прийняття працівника на роботу. Також, звертає увагу на те, що відповідач під час проведення перевірки вийшов за рамки перевірки, чим перевищив свої повноваження, порушивши таким чином положення ст. 6 Конституції України, відповідно до якої органи виконавчої влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.
Від відповідача 06.10.2021 року до суду за допомогою засобів поштового зв`язку надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог. Зазначено, що на підставі абз. 5 ч. 1 ст.6 Закону № 877-V наказом Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області від 04.08.2021 № 1286-П та направлення від 05.08.2021 № 525-Н було призначено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки позивача. В ході перевірки було встановлені порушення законодавства про працю, а саме порушення строків подання відомостей про прийнятого на роботу працівника ОСОБА_1 до ГУ ДПС у Дніпропетровській області. У період з 09.08.2021 р. по 11.08.2021 р. інспектор праці розглянув надані документи та склав акт за результатами проведення позапланової перевірки від 11.08.2021 № 130/4.1-1002., на підставі якого Управління Держпраці винесено припис про усунення виявлених правопорушень, яким зобов`язано надати у строк до 20.08.2021 р. письмове повідомлення із долученням копій первинних документів за підписом уповноваженої особи об`єкта відвідування. Вважає, що посадові особи Управління Держпраці діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України
07.10.2020 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій підтримано позицію, викладену у позовній заяві.
28.10.2020 року на адресу суду від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив, у яких підтримано позицію, викладену у відзиві на позов.
Відповідно до ч. 1 ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України, датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошене повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
На підставі наказу Головного управління Держпраці в Дніпропетровській області від 04.08.2021 № 1286-П та направлення від 05.08.2021 № 525-Н у період з 05 серпня 2021 року по 11 серпня 2021 року відповідачем проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у Товаристві з обмеженою відповідальністю "Ретал Дніпро" з питань повноти, своєчасності нарахування та виплати заробітної плати при звільнені громадянки ОСОБА_1 .
За результатами перевірки 07.06.2021 року складено акт № 130/4.1-1002 від 11 серпня 2021 року, в якому роблено висновок про допущення позивачем одного порушення вимог законодавства, а саме ч. 3 ст. 24 Кодексу законів про працю України та Постанови Кабінету Міністрів України № 413 від 17 червня 2015 року, в частині повідомлення про прийняття працівника на роботу Державної податкової служби.
Так, у описі виявлених порушень вимог законодавства даного акту зазначено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної податкової служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за встановленою формою до початку роботи працівника за укладеним трудовим договором. В ході перевірки встановлено відносно питань викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 встановлено наступне. ОСОБА_1 прийнята на роботу з 20.07.2016 на посаду оператора по введенню даних в ЕВМ на дільницю підготовки виробництва з випробувальним терміном на 2 місяці ТОВ "РЕТАЛ ДНІПРО" згідно наказу від 19.07.2016 № 84-К, 20.07.2016, відомості подані до ГУ Державної податкової служби з порушенням терміну і строків визначених абз. 1 Постанови КМУ №413, про це свідчить квитанція №2, в якій дата прийняття документу 20.07.2016 о 09:43.
Тобто, в обґрунтування своєї позиції відповідач вказує, шо ОСОБА_1 була прийнята на роботу з 20.07.2016 року, згідно наказу № 84-К від 19.07.2016 року. При цьому, оскільки повідомлення про прийняття працівника на роботу було здійснено засобами електронного зв`язку з використанням кваліфікованого електронного підпису відповідальних осіб відповідно до вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг, інспектор праці зазначив, що про порушення терміну і строків повідомлення свідчить квитанція №2 в якій дата прийняття документу 20.07.2016 о 09:43.
За результатами перевірки, на підставі вищевказаного акту, відповідач видав оскаржуваний припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 130/4.1-1002/П-48 від 12 серпня 2021 року, яким зобов`язано позивача усунути порушення терміну і строків повідомлення про прийняття працівника на роботу.
У вказаному приписі зазначено про наступне виявлене порушення: «В ході перевірки встановлено відносно питань викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 встановлено наступне. ОСОБА_1 прийнята на роботу з 20.07.2016 на посаду оператора по введенню даних в ЕВМ на дільницю підготовки виробництва з випробувальним терміном на 2 місяці ТОВ "РЕТАЛ ДНІПРО" згідно наказу від 19.07.2016 № 84-К, 20.07.2016, відомості подані до ГУ Державної податкової служби з порушенням терміну і строків визначених абз. 1 Постанови КМУ №413, про це свідчить квитанція №2, в якій дата прийняття документу 20.07.2016 о 09:43».
Не погодившись з винесеним приписом, позивач вернувся до суду захистом порушеного права.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Правові засади і гарантії здійснення громадянами України права розпоряджатися своїми здібностями до продуктивної і творчої праці визначає Кодекс законів про працю України (далі - КЗпП України).
Кодекс законів про працю України регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя трудящих, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини. Законодавство про працю встановлює високий рівень умов праці, всемірну охорону трудових прав працівників (стаття 1 КЗпП України).
Відповідно до частини 1 статті 21 КЗпП України трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.
Тобто, за трудовим договором працівника приймають на роботу (посаду), включену до штату підприємства, для виконання певної роботи (певних функцій) за конкретною кваліфікацією, професією, посадою, працівникові гарантується заробітна плата, встановлені трудовим законодавством гарантії, пільги, компенсації тощо.
Частина 3 статті 24 КЗпП України передбачає, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Як вбачається з тексту квитанції № 2 дата 20.07.2016 р. о 9.43 свідчить про отримання квитанції ТОВ "Ретал Дніпро" (Одержувач: 34657144).
Разом з цим у самій квитанції зазначено, що документ доставлено до районного рівня 2801 СДПІ З ОВП У м. Дніпропетровську МНУ ДФС 19.07.2016 р. в 16:40:16.
Таким чином, повідомлення про прийняття працівника на роботу було здійснено до його допуску до роботи.
Вказаний факт підтверджується повідомленням про отримання звітності, яке було отримано позивачем 19.07.2016 о 16:47, відповідно до якого: "Звіт доставлено на поштову скриньку ДФС України 19.07.2016 в 16:34:32" та квитанцією № 1, яку було отримано позивачем 19.07.2016 р. о 16:47, відповідно до якого: "Документ J300101 Повідомлення про прийняття працівника на роботу. Документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 19.07.2016 в 16:40:16".
На дату подання повідомлення засобами електронного зв`язку (19.07.2016 року), дана процедура регулювалася Інструкцією затвердженою наказом ДПА України № 233 від 10.04.1998 р.
Відповідно до п.1 зазначеної інструкції квитанція про одержання податкового документа в електронному вигляді (далі - перша квитанція) - електронний документ, що формується програмним забезпеченням органів ДПС та засвідчує факт і час одержання податкового документа в електронному вигляді.
Згідно п. 7.4. Розділу III Інструкції 7.4 перша квитанція є підтвердженням платнику податків передачі його податкових документів в електронному вигляді до органу ДПС засобами телекомунікаційного зв`язку.
У п. 7.7 Інструкції зазначено, що датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції.
Суд зазначає, що стаття 24 КЗпП України зобов`язує роботодавця лише повідомити державний орган про факт укладення трудового договору, і не зобов`язує його чекати будь-яких підтверджень.
Відсутня така вимога і в Постанові КМУ № 413 від 17 червня 2015 року.
Таким чином, суд вважає, що обов`язок подати повідомлення про прийняття працівника на роботу ТОВ «Ретал Дніпро» виконало.
У постанові від 07 листопада 2018 року у справі №804/33/17 Верховний Суд дійшов наступного висновку: «Отже, виходячи зі змісту наведених норм, перша квитанція є підтвердженням надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС і у випадку, якщо на електронну адресу платника податків не надійшла перша квитанція, то податковий документ вважається неодержаним. При цьому датою та часом надання податкового документа в електронному вигляді до органів ДПС є дата та час, зафіксовані у першій квитанції; разом з тим друга квитанція засвідчує платнику податків факт та час приймання (неприймання) податкового документа в електронному вигляді у базу даних органів ДПС».
Таким чином, Верховний суд зазначив, що у разі подання документів до органів ДПС засобами електронного зв`язку підтвердженням про їх подання є саме перша квитанція, і навіть подальше виявлення в поданих документах помилок не свідчить про несвоєчасне подання, а в даному випадку про несвоєчасне повідомлення.
Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю.
В контексті вищезазначених гарантованих Конституцією України прав, можливо дійти висновку, що право громадянина на працю не може бути поставлено в залежність від працездатності комп`ютерної системи (чи особливостей її роботи), вихідних днів органів ДПС та інших суб`єктивних факторів, які не залежать від волі роботодавця, і якщо роботодавець виконав усі покладені на нього законом обов`язки, він має повне право на допуск працівника до роботи.
Крім того, відповідно до абзацу 9 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Як зазначив Верховний Суд у постанові від 17 березня 2021 року у справі № 500/2878/18: "Це положення покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань".
Так, у направленні на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) № 525-Н від 05.08.2021 року зазначено, що під час перевірки: у період з 05 серпня 2021 року noil серпня 2021 року буде перевірено Товариство з обмеженою відповідальністю "Ретал Дніпро" з питань повноти, своєчасності нарахування та виплати заробітної плати при звільненні".
При цьому, не зважаючи на даний факт та приписи Закону № 877-V посадова особа відповідача здійснила також перевірку процедури прийняття працівника на роботу, вийшовши таким чином за межі позапланової перевірки.
Слід звернути на правову позицію Верховного Суду, неодноразово висловлену ним у постановах від 19.09.2018 року справа № 804/2956/17, від 07.06.2021 р. справа № 520/1814/19, від 04.08.2021 року справа № 814/409/18, від 18.08.2021 року справа № 280/2855/19, відповідно до якої: "даючи оцінку рішенню посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки з її предметом.
Тобто з`ясування дотримання процедури проведення перевірки (інспекційного відвідування) є важливим питанням в аналогічних спорах.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції, з якими погодився апеляційний суд, про те, що оскільки посадовців відповідача позивачем було допущено до інспекційного відвідування, то предметом розгляду у суді, за вказаних обставин, має бути лише суть виявлених порушень".
В свою чергу, у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 500/2878/18 та від 07 червня 2021 року у справі № 520/1814/19 Верховний Суд наголошує, що недотримання вимог абзацу 9 частини першої статті 6 Закону № 877-V є порушенням порядку проведення перевірки (інспекційного відвідування) та самостійною підставою для скасування постанов про накладення штрафу, які прийняті на підставі акту, складеного за результатами такої перевірки.
Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, встановлюється виключно законами. При цьому видаючи оскаржуваний припис Інспектор праці Капінус В.П., не зазначила яким законом передбачена можливість видачі припису за порушення строків повідомлення про прийняття на роботу (в якому переліці передбачена така можливість).
Згідно з ч. 8 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" припис це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Таким чином, припис може бути видано лише стосовно триваючого правопорушення.
Верховний Суд у своїй постанові від 11 квітня 2018 року у справі № 804/401/17, даючи визначення терміну "триваюче правопорушення" зазначив: "Триваюче правопорушення - це проступок пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності]. Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону".
В момент отримання позивачем другої квитанції і на момент проведення позапланової перевірки правопорушення не існувало.
Крім того, в приписі не зазначено, яким саме чином позивач має його виконати.
Таким чином, суд доходить висновку про відсутність підстав для видачі оскаржуваного припису.
Частина 2 ст.19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем при розгляді справи не було доведено правомірності своїх дій щодо винесення оскаржуваного припису.
Відтак, адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Ретал Дніпро" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису підлягає задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Суд дійшов висновку щодо наявності підстав для стягнення з відповідача на користь позивача сплаченого ним суму судового збору у розмірі 2270,00грн.
Керуючись ст. ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправними та скасувати припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №130/4.1-1002/П-48 від 12 серпня 2021 року Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Турлакова