Справа № 620/3936/19
Суддя: Ткаченко О.Є.
Дата ухвалення: 2021-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2021 року Чернігів Справа № 620/3936/19

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Ткаченко О.Є.,

за участю секретаря Мазко Ю.С.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області до Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області про визнання неправомірною та скасування постанови,

У С Т А Н О В И В:

Головне управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області звернулось до суду з позовом до Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області про визнання неправомірною та скасування постанови про накладення штрафу від 13.12.2019 ВП №60142651 в розмірі 10200,00 грн.

Ухвалою суду від 08.01.2020 прийнято позов до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи призначено на 16.01.2020.

16.01.2020 судом отримано клопотання представника Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області за довіреністю від 24.05.2019 № 6854/08 (строк дії довіреності один рік) про розгляд справи, призначений на 16.01.2020, за відсутності представника позивача (а.с. 84, 85).

Телефонограмою від 16.01.2020 повідомлено представника Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області про відкладення до 17.01.2020 розгляд вказаної справи (а.с. 86).

17.01.2020 судом отримано клопотання представника Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області за довіреністю від 17.10.2019 № 14676/08 (строк дії довіреності один рік) про розгляд справи, призначений на 17.01.2020, за відсутності представника позивача (а.с. 88, 89).

Ухвалою суду від 17.01.2020 провадження у справі №620/3936/19 зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 620/3330/19 за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Чернігівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_1 , про визнання неправомірною та скасування постанови.

Ухвалою суду від 23.11.2021 провадженні у справі поновлено та призначено судове засідання на 29.11.2021. У зв`язку з неявкою представника відповідача без поважних причин в судове засідання розгляд справи відкладено на 06.12.2021.

Згідно розписки представник позивача обізнаний про дату наступного засідання суду, а саме 06.12.2021 (а.с. 112).

До судового засідання, призначеного судом у даній справі на 06.12.2021, повноважний представник позивача не прибув, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про розгляд справи за його відсутності чи про розгляд справи за участю позивача у режимі відеоконференції не подавав, у зв`язку з чим судом зафіксовано неявку позивача без поважних причин.

Відповідно до частини другої статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Пункт 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зазначене положення кореспондується також із частиною п`ятою статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведеними нормами окреслено характер процесуальної поведінки, яка зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їхню реалізацію так, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без значних затримок та невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо явки у судове засідання.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення певної процедури розгляду справи.

Диспозитивність (від лат. dispono - розпоряджаюся) - це надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Зміст принципу диспозитивності перш за все розкривається через положення хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це. Вказані принципи надають кожному учаснику справи можливість самостійно розпоряджатися наданими йому законом процесуальними правами, в тому числі і правом брати участь в судових засіданнях.

З системного аналізу ст.ст. 2, 9, 44 КАСУ вбачається те, що законодавець безпосередньо пов`язує участь позивача в судових засіданнях з рухом судового процесу і дії суду у цьому контексті залежать від дій позивача. Неявка позивача в судове засідання є його волевиявленням, проявом дії принципу вільного розсуду, тому повторна неявка належним чином повідомленого позивача є конклюдентними діями, якими робиться заява про залишення позову без розгляду, а також є правовим наслідком нездійснення позивачем права брати участь у судовому засіданні. Таким чином, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який не з`явився у судове засідання, так і відповідача, який у зв`язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання. Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (див. наприклад рішення Європейського суду прав людини у справі Каракуця проти України).

Отже, позивач має цікавитись ходом справи та результатами окремих судових засідань, використовувати засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (наприклад, розгляд справи в режимі відеоконференції, у разі неможливості особистої явки до суду).

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Дії суду, як особливого суб`єкта владних повноважень, регламентовані процесуальним кодексом та не допускають аналогії закону чи аналогії права. Дискреція суду на обрання варіантів дій у випадку неявки позивача, який є суб`єктом владних повноважень, у судове засідання, прямо передбачена в процесуальному законі.

Залишення позову без розгляду - є негативним правовим наслідком для заявника у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, який сприяє швидкому розгляду справи.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини у своїй практиці також висловлював правову позицію про те, що обмеження доступу до суду з метою запобігання зловживанню процесуальними засобами також загалом може визнаватися таким, що має легітимну мету (Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Моннелл і Морріс проти Сполученого королівства»).

Крім того, суд вважає неможливим розглянути справу за відсутності позивача, оскільки 06.12.2021 до суду надійшла заява представника відповідача про заміну неналежного відповідача на належного, яка відповідно до вимог статті 48 Кодексу адміністративного судочинства України вирішується судом з обов`язковим урахуванням думки позивача.

Таким чином, суд дійшов висновку, що неявка позивача у судове засідання перешкоджає розгляду даної справи, тому є підстави для залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 205, 240, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Залишити позов Головного управління Пенсійного фонду України в Чернігівській області до Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області про визнання неправомірною та скасування постанови без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Суддя О.Є. Ткаченко