Справа № 520/15783/21
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

22 листопада 2021 року № 520/15783/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Білової О.В.,

за участю секретаря судового засідання - Гриньків В.О.,

за участю представників: позивача - Федорчука В.М., відповідача - Борзило В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробнича фірма "Полімер" (пров. Пластичний, буд. 9, м. Харків, 61177, ) до Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16Б, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправним рішення та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Виробнича фірма "Полімер" з адміністративним позовом до Харківської митниці Держмитслужби, в якому просить суд:

- визнати протиправним рішення Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, 16-Б, ) про відмову в поверненні Товариству з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» попереднього спеціального мита у загальному розмірі 1820603,21 грн, оформленого листом № 7.14-2/15-01/13/1550 від 11.08.2021 року;

- зобов`язати Харківську митницю Держмитслужби (вул. Короленка, 16-Б, ) сформувати та надати для виконання Головному управлінню Державної казначейської служби України в Харківській області висновок про повернення з Державного бюджету України попереднього спеціального мита у розмірі 1 820 603,21 грн, яке сплачене Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» та підлягає поверненню відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № СП-492/2021/4411-03 від 23.04.2021 року «Про повернення сум сплаченого попереднього спеціального мита щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту».

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що беручи до уваги прийняття Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі рішення про повернення попереднього спеціального мита, Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» 12.05.2021 звернулося до Слобожанської митниці Держмитслужби із заявою вих. № 140 про повернення імпортеру сплачених сум спеціального мита, в якій просило повернути попереднє спеціальне мито на загальну суму 1 820 603,21 грн. Вказана загальна сума виникла на підставі 18 митних декларацій. За результатами розгляду заяви від відповідача надійшов запит про надання інформації №7.14-08-4/7.14-15-01/13/7551 від 10,06.2021 року, в якому відповідач повідомив про відсутність напрямку перерахування коштів та документів, що підтверджують сплату спеціального мита. Вказав на необхідність надання реквізитів рахунку позивача в банку для здійснення повернення коштів. Позивач листом вих. № 174 від 17.06.2021 направив відповідь на запит, в якій вказав реквізити поточного рахунку, надав докази направлення разом із заявою про повернення мита документів, що підтверджують оплату такого мита. Крім того, додатково надав інформацію з електронного кабінету «Єдине вікно» про стан розрахунків з митницею по Єдиному казначейському рахунку Держмитслужби в період з 01.06.2020 року по 22.11.2020 року. Відповідач направив позивачу черговий запит № 7.14-1/15-01/13/199 від 05.07.2021 року, в якому просив надати довідку про відсутність податкового боргу у зв`язку із тим, що у самого відповідача з технічних причин відсутній доступ до інформаційно-телекомунікаційної системи «Податковий блок». Супровідним листом вих. № 206 від 19.07.2021 позивач направив вказану довідку відповідачу. Листом № 7.14-2/15-01/13/1550 від 11.08.2021 відповідач повідомив про відмову в поверненні коштів. В обґрунтування своєї позиції послався на те, що відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № СП-492/2021/4411-03 від 23.04.2021 повернення мита здійснюється за наявності сертифіката якості виробника або висновку експертизи. Стверджував, що позивач не скористався правом на відібрання зразків товарів та не подав документи, які підтверджують якісні показники товару. Позивач не погоджується з відмовою відповідача, вважає, що всі документи, в тому числі подані при митному оформленні, містили достатню інформацію щодо якісних показників товарів, відтак така відмова є протиправною.

Ухвалою суду від 27.09.2021 відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження, призначено справу до розгляду в підготовчому судовому засіданні.

Відповідач не погодився з позовними вимогами, направив до суду відзив на позов, в якому в обґрунтування заперечень зазначив, що документальне підтвердження фізико-хімічних властивостей товару забезпечується шляхом надання сертифіката якості, складеного виробником товару, або висновку експертних установ (організацій) відповідно до частини третьої статті 357 Митного кодексу України. До митного оформлення зазначених позивачем 18 декларацій декларантом не надавалось сертифікатів якості, складених виробником товару, або висновку експертних установ (організацій) відповідно до частини третьої статті 357 МК України та не було використано право на взяття проб та зразків товарів. З огляду на що, відповідач вважає відмову обґрунтованою та такою, що відповідає вимогам чинного законодавства.

Позивач не погодився з доводами відзиву та направив до суду відповідь на відзив в якій зазначив, що зі змісту рішення Комісії № СП-451/2020/4411-03 вбачається, що Комісія встановила діапазон показника Константи Фікентчера на рівні 59-72. Відповідно до вищевказаних приписів позивач в поданих митних деклараціях, вказав опис товару, зокрема зазначено, що Константа Фікентчера для товару, що ввозиться, дорівнює 71. Крім того, вказано код згідно УКТЗЕД та вказано спецмито у розмірі 18 % (графа 47), яке позивачем заявлялося у всіх вказаних вище митних деклараціях і сплачено своєчасно. На підтвердження показника Константи Фікентчера позивачем надано технічні характеристики та паспорт безпеки. Зі змісту технічних характеристик вбачається, що показник Константи Фікенгчера (надалі КФ або значення К), який є визначальним згідно рішення Комісії № СП451/2020/4411-03 встановлений на рівні 69-71. Тобто, вказано певний діапазон, який знаходиться в межах діапазону, визначеному в рішенні Комісії № СП-451/2020/4411-03. Крім того, разом з митними деклараціями подавався висновок Харківського управління з питань експертизи та досліджень № 160 від 29.09.2020 року, в якому визначено, що показник КФ складає 69-71, що узгоджується із рішенням Комісії № СП-451/2020/4411-03 в частині підтверджуючих документів та показників, яким повинен відповідати товар. У рішенні Комісії № СП-492/2021/4411-03 не зазначено, що сертифікат якості обов`язково повинен бути доданий до митної декларації митного оформлення, і не вказано, що у разі його неподання на момент митного оформлення, уповноважений орган може відмовити в поверненні спеціального мита. Також рішення не передбачає й інших підстав відмови. Позивач подав заяву вих. № 140 від 12.05.2021, до якої додав сертифікати якості виробника. В заяві позивач зазначив, що кожен сертифікат якості містить унікальний номер поставки, який також зазначено в інвойсах, що дозволяє встановити, за якою митною декларацією який товар оформлявся.

Відповідач не погодившись з доводами, викладеними у відповіді на відзив, подав заперечення на відповідь на відзив, в яких наголошував, що ТОВ «ВФ «ПОЛІМЕР» разом зі своїм зверненням від 12.05.2021 № 140 з метою повернення сплачених сум спеціального мита надало до митниці копії документів, серед яких зазначені «Копія сертифікату якості №..з перекладом - 2 арк.» в перекладі з англійської мови «Certificate of Analysis», що означає «Сертифікат аналізів», в англійській мові слову «якість» найчастіше відповідає: слово «Quality», а назві документа «Сертифікат якості» в загальноприйнятій англомовній термінології основний міжнародних комерційних документів відповідає тільки «Quality Certificate». Саме таку термінологію використано сторонами контракту, за яким поставлявся товар позивачем.

Протокольною ухвалою суду від 18.10.2021 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів.

Протокольною ухвалою суду від 27.10.2021 закрито підготовче провадження, призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позов в повному обсязі, оскільки позивачем надано всі документи, що підтверджують наявність у позивача права на повернення з Державного бюджету України попереднього спеціального мита у сумі 1 820 603,21 грн, яке сплачене Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» та підлягає поверненню відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № СП-492/2021/4411-03 від 23.04.2021 року «Про повернення сум сплаченого попереднього спеціального мита щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту». Зазначив, що відповідач в ході процедури розгляду заяви позивача запитував в тому числі документи, обов`язок подання яких на позивача не покладено, та за результатом розгляду заяви прийняв рішення про відмову з підстав, не визначених чинним законодавством.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечувала, просила в задоволенні позову відмовити, посилаючись на ненадання позивачем необхідних документів для повернення сум сплаченого попереднього спеціального мита.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

22 червня 2020 року Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі прийнято рішення № СП - 451/2020/4411-03 «Про застосування попередніх спеціальних заходів щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту (повідомлення про прийняття рішення опубліковано в офіційному виданні «Урядовий кур`єр» 24.06.2020 року) (надалі - Рішення № 451). Згідно даного рішення застосовано попередні спеціальні заходи у вигляді 18 % мита, щодо імпорту в Україну товару незалежно від країни походження та експорту за таким описом, зокрема:

полівінілхлорид суспензійний, з Константою Фікентчера в межах від 59 до 72 (значення в сертифікаційних документах з Константою Фікентчера, К 59-72), що може класифікуватись за кодом 3904 10 00 00 згідно з УКТЗЕД, крім полівінілхлориду емульсійного та мікросуспензійного.

Рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 20.11.2020 № СП- 466/2020/4411-03 (повідомлення про прийняття рішення опубліковано в офіційному виданні «Урядовий кур`єр» 21.11.2020 року № 227), припинено дію попередніх спеціальних заходів щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту, застосованих рішенням Комісії від 22.06.2020 № СП - 451/2020/4411-03. Вирішено застосувати спеціальні заходи щодо імпорту в Україну товару незалежно від країни походження та експорту строком на 5 років, зокрема щодо:

полівінілхлорид суспензійний, з Константою Фікентчера в межах від 64 до 69 (значення в сертифікаційних документах з Константою, Фікентчера, К 64 - 69), що може класифікуватись за кодом 3904 10 00 00 згідно з УКТЗЕД, крім полівінілхлориду емульсійного та мікросуспензійного.

У зв`язку із тим, що полівінілхлорид суспензійний з Константою Фікентчера більше 69 виключено з-під дії спеціального мита 23.04.2021 Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі прийняла рішення № СП-492/2021/4411-03 «Про повернення сум сплаченого попереднього спеціального мита щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту» (Рішення 492), яке набрало сили 27.04.2021.

У зв`язку з прийняттям Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі рішення про повернення попереднього спеціального мита, Товариство з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» 12.05.2021 звернулося до Слобожанської митниці Держмитслужби із заявою вих. № 140 про повернення імпортеру сплачених сум спеціального мита, в якій просило повернути попереднє спеціальне мито на загальну суму 1 820 603,21 грн. Вказана загальна сума виникла на підставі 18 митних декларацій.

До вказаної заяви позивачем було додано сертифікати якості виробника. В заяві позивач зазначив, що кожен сертифікат якості містить унікальний номер поставки, який також зазначено в інвойсах, що дозволяє встановити, за якою митною декларацією який товар оформлявся.

Заяву отримано відповідачем 13.05.2021 року.

За результатами розгляду заяви від відповідача надійшов запит про надання інформації №7.14-08-4/7.14-15-01/13/7551 від 10.06.2021, в якому відповідач повідомив про відсутність напрямку перерахування коштів та документів, що підтверджують сплату спеціального мита. Вказав на необхідність надання реквізитів рахунку позивача в банку для здійснення повернення коштів. у вищевказаному запиті.

Позивач листом вих. № 174 від 17.06.2021 направив відповідь на запит, в якій вказав реквізити поточного рахунку, надав докази направлення разом із заявою про повернення мита документів, що підтверджують оплату такого мита. Крім того, додатково надав інформацію з електронного кабінету «Єдине вікно» про стан розрахунків з митницею по Єдиному казначейському рахунку Держмитслужби в період з 01.06.2020 року по 22.11.2020 року. Лист отримано відповідачем 18.06.2021, що підтверджується тренінгом відправлень за номером 921.

Відповідач 05.07.2021 направив позивачу запит № 7.14-1/15-01/13/199, в якому просив надати довідку про відсутність податкового боргу, у зв`язку із тим, що у відповідача з технічних причин відсутній доступ до інформаційно-телекомунікаційної системи «Податковий блок».

Листом вих. № 197 від 17.06.2021 позивач повідомив відповідачу, що надасть довідку після її отримання.

Супровідним листом вих. № 206 від 19.07.2021 позивач направив вказану довідку відповідачу.

Листом № 7.14-2/15-01/13/1550 від 11.08.2021 відповідач повідомив про відмову в поверненні коштів. В обґрунтування своєї позиції послався на те, що відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № СП-492/2021/4411-03 від 23.04.2021 повернення мита здійснюється за наявності сертифіката якості виробника або висновку експертизи, а також зазначив, що позивач не скористався правом на відібрання зразків товарів та не подав документи, які підтверджують якісні показники товару.

Позивач не погоджується із обставинами, викладеними в такому листі, вважає їх безпідставними, необґрунтованими, а бездіяльність відповідача, яка полягає у неподанні висновку до Казначейства, протиправною та такою, що порушує права та законні інтереси позивача.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі (МКМТ) є оперативним органом державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності. До складу Комісії входять представники органів виконавчої влади в Україні. Персональний склад Комісії затверджується Кабінетом Міністрів України за поданням Голови Комісії.

Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі, зокрема:

- здійснює оперативне державне регулювання зовнішньоекономічної діяльності в Україні відповідно до законодавства України;

- приймає рішення про порушення і проведення антидемпінгових, антисубсидиційних або спеціальних розслідувань та застосування відповідно антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів;

- приймає рішення про застосування заходів у відповідь на дискримінаційні та/або недружні дії інших держав, митних союзів або економічних угруповань у межах компетенції, визначеної законами України.

Частинами 5,6 статті 11 Закону України «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну» визначено, що у разі, якщо Комісія дійшла висновку, що значну шкоду не заподіяно або немає загрози заподіяння значної шкоди національному товаровиробнику, Комісія на своєму засіданні приймає рішення про:

1) скасування попередніх спеціальних заходів.

Таке рішення повинно передбачати скасування справляння спеціального мита:

Ці рішення приймаються на засіданні Комісії кваліфікованою більшістю голосів.

Міністерство публікує відповідне повідомлення в газеті про ці рішення.

Рішення Комісії, зазначені у частині п`ятій цієї статті, можуть передбачати повернення імпортеру сплачених сум спеціального мита.

Міжвідомча комісія прийняла рішення № СП-492/2021/4411-03 від 23.04.2021 про повернення попереднього спеціального мита для певних категорій товарів.

Крім того, зазначеним рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі визначено, що повернення сплачених сум попереднього спеціального мита, зазначеного в цьому рішенні, здійснюється відповідно до Порядку повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18 липня 2017 року № 643.

Згідно з п.1 розділу III Порядку № 643 (в редакції, чинній на час звернення позивача до митного органу із заявами про повернення надміру сплачених сум митних платежів) повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня їх виникнення.

Платник податків подає до митниці Держмитслужби заяву довільної форми в паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі за допомогою засобів ITC Держмитслужби з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу, або в електронній формі через систему електронної взаємодії державних інформаційних ресурсів та з дотриманням вимог законодавства у сферах захисту інформації, електронних довірчих послуг та електронного документообігу.

За правилами п.3 розділу III Порядку № 643 у заяві зазначаються:

1) сума коштів до повернення за кожним видом митних, інших платежів та пені;

2) причини виникнення такої суми коштів;

3) найменування юридичної особи та код за ЄДРПОУ, або прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті);

4) напрям перерахування суми коштів:

на поточний рахунок платника податку в установі банку із зазначенням реквізитів;

для виплати готівкою (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);

для подальших розрахунків як авансові платежі (передоплата) або грошова застава:

на єдиний рахунок або на відповідний депозитний рахунок митниці Держмитслужби;

на банківський рахунок (у разі якщо кошти авансових платежів (передоплати) вносилися готівкою);

для погашення грошового зобов`язання (податкового боргу) з інших платежів незалежно від виду бюджету;

5) реквізити митної декларації (іншого документа, що її замінює) або уніфікованої митної квитанції, за якими помилково та/або надміру сплачено суми митних платежів.

До заяви додаються: документи, що підтверджують суму помилково та/або надміру сплачених митних, інших платежів та пені; виконавчий, лист суду та/або рішення суду, що набрало законної сили (за наявності), щодо скасування рішення митниці Держмитслужби, яке призвело до виникнення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені; документи, що підтверджують право на перенесення граничних строків для подання заяви щодо повернення надміру сплачених митних платежів (за наявності).

Судом встановлено, що позивач на виконання вимог п. 1-3 Порядку 643 подав заяву, яка відповідає вимогам Порядку 643 та містить всі необхідні відомості. А також додав копії митних декларацій, інвойсів, сертифікатів якості, банківських виписок, які підтверджують розмір спеціального попереднього мита та його сплату. Подача зазначених документів підтверджується описом вкладення до цінного листа з трек номером 770.

Пунктом 4 розділу III Порядку № 643 передбачено, що після надходження до митниці Держмитслужби заява, подана за допомогою засобів ITC Держмитслужби в електронній формі, автоматично після перевірки засобами антивірусного захисту інформації вноситься до Реєстру опрацювання заяв на повернення (далі - Реєстр), який ведеться за допомогою засобів АСМО.

Внесення до Реєстру інформації щодо заяви, поданої платником у паперовому вигляді або за допомогою засобів електронного зв`язку в електронній формі, здійснює працівник Підрозділу.

Реєстр містить дані, зазначені в заяві, та дані, внесені Підрозділом.

Заяву платника, внесену до Реєстру, розглядають відповідні структурні підрозділи митниці Держмитслужби, за визначенням керівника митниці.

Відповідно до п.5 розділу III Порядку № 643 підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету та відсутність у нього податкового боргу за допомогою засобів АСМО.

Співробітник Підрозділу до Реєстру вносить дату сплати і реквізити, за якими кошти перераховано до бюджету (код класифікації доходів бюджету, бюджетний рахунок, на який перераховано кошти, код за ЄДРПОУ територіального органу Казначейства, на ім`я якого відкрито рахунок, та МФО Казначейства),

Згідно з п.6 розділу III Порядку № 643 якщо за результатами розгляду заяви митницею Держмитслужби встановлено наявність підстав для повернення коштів, працівник Підрозділ) формує електронний висновок про повернення з державного бюджету помилково іа/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені (далі - електронний висновок) за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку, який подається керівнику (заступнику керівника) митниці Держмитслужби для прийняття рішення щодо повернення відповідної суми коштів.

Пунктом 7 розділу III Порядку № 643 передбачено, що сформовані електронні висновки з накладеними кваліфікованими електронними підписами та кваліфікованими електронними печатками митниці Держмитслужби у строк не пізніше 17:00 шостого робочого дня до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви до митниці Держмитслужби в автоматичному режимі надсилають до Казначейства для виконання.

Відповідно до п.8 розділу III Порядку № 643 у разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів JTC Держмитслужби.

З аналізу наведених вище норм вбачається, що за поданою до митного органу заявою платника податків митний орган після опрацювання цієї заяви та перевірки факту перерахування митних та інших платежів з відповідного рахунку до Державного бюджету України та наявність переплати, готує висновок щодо повернення надмірно сплачених митних та інших платежів, який передається до органу казначейської служби для здійснення перерахування цих коштів платнику податків, або письмову обґрунтовану відмову в поверненні коштів.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для відмови позивачу в поверненні попереднього спеціального мита є ненадання сертифіката якості виробника або висновку експертизи, а також з підстав того, що позивач не скористався правом на відібрання зразків товарів та не подав документи, які підтверджують якісні показники товару.

Стосовно зазначеної відповідачем підстави щодо невикористання позивачем права на відібрання зразків товарів та не подання документів, які підтверджують якісні показники товару, суд зазначає, що відібрання зразків товарів є правом а не обов`язком позивача та невикористання такого права не може бути підставою для відмови в поверненні коштів.

Щодо неподання документи, які підтверджують якісні показники товару, суд зазначає, що Відповідно до вищевказаних приписів позивач в митних деклараціях: № UА807180/2020/003012 від 13.07.2020 року, № UA807180/2020/003052 від 13.07.2020 року, №UА807170/2020/051424 від 05.10.2020 року, № UA807170/2020/051827 від 06.10.2020 року, . № UA807170/2020/052963 від 12.10.2020 року, № UA807170/2020/054480 від 19.10.2020 року, № UA807170/2020/054472 від 19.10.2020 року, № UA807170/2020/056163 від 26.10.2020 року, № UA807170/2020/056176 від 26.10.2020 року, № UA807170/2020/056178 від 26.10.2020 року, № UА807170/2020/057540 від 30.10.2020 року, № UA807170/2020/057539 від 30.10.2020 року, № UА807170/2020/058872 від 04.11.2020 року. №UA807170/2020/058869 від 04.11.2020 року, № UA807170/2020/058871 від 04.11.2020 року, № UА807170/2020/060616 від 12.11.2020 року, № UА807170/2020/060617 від 12.11.2020 року, вказав опис товару: «Смола ПВХ типу: (ONGROVIL S-5070 - 21 000 кг; в (биг-бегах) САS №: 9002-86-2, суспензійний полівінілхлорид не змішаний з іншими речовинами, являє собою гомо полімер вінілхлориду у первинній формі (у вигляді порошку). Призначений для виробництва пластифікованих сумішей для виготовлення плівки ПВХ. Торговельна марка: (ONGROVIL, Країна виробництва ЕU, Виробник: ВоrsodСhem Zrt.» А в митнійдекларації № UА807180/2020/002779 від 25.06.2020 року щодо опису товару, позивач вказав: INOVIN РVС 271 РС - 40000 кг, в насипних мішках по 1000 кг, з ПЕ Лейнером і вивантажувальним рукавом; САS №: 9002-86-2, суспензійний полівінілхлорид не змішаний з іншими речовинами, являє собою гомо полімер вінілхлориду у первинній формі (у вигляді порошку). Призначений для виробництва пластифікованих сумішей для виготовлення плівки ПВХ. Константа Фікентчера 71; Торговельна марка: INOVIN, Країна EU.

На підтвердження показника Константа Фікентчера надано технічний паспорт.

Крім того, вказано код згідно УКТЗЕД та вказано спецмито у розмірі 18 % (графа 47), яке позивачем заявлялося у всіх вказаних вище митних деклараціях і сплачено своєчасно. На підтвердження показника Константи Фікентчера, позивачем надано технічні характеристики та паспорт безпеки.

Зі змісту технічних характеристик вбачається, що показник, який є визначальним згідно рішення Комісії № СП- 2020/4411-03, встановлений на рівні 69-71. Тобто, вказано певний діапазон, який знаходиться в межах діапазону, визначеного в рішенні Комісії № СП-451 /2020/4411-03.

Крім того, разом з митними деклараціями до митного оформлення позивачем подавався висновок Харківського управління з питань експертизи та досліджень № 160 від 29.09.2020, в якому визначено, що показник Константи Фікентчера (КФ) складає 69-71, що узгоджується із рішенням Комісії № СП-451/2020/4411-03 в частині підтверджуючих документів та показників, яким повинен відповідати товар.

Матеріалами справи підтверджено та не заперечується відповідачем, що позивач 12.05.2021 подав заяву вих. № 140, до якої додав сертифікати якості виробника з засвідченими перекладами. В заяві позивач зазначив, що кожен сертифікат якості містить унікальний номер поставки, який також зазначено в інвойсах, що дозволяє встановити, за якою митною декларацією який товар оформлявся.

Щодо посилань відповідача на те, що назва вказаних сертифікатів «Certificate of Analysis» в перекладі з англійської мови означає «Сертифікат аналізів», в той час як в англійській мові слову «якість» найчастіше відповідає: слово «Quality», а назві, документа «Сертифікат якості» в загальноприйнятій англомовній термінології основний міжнародних комерційних документів відповідає тільки «Quality Certificate», а також щодо того, що саме таку термінологію використано сторонами контракту, за яким поставлявся товар позивачем, суд зазначає наступне.

Вказані обставини не були підставою для відмови позивачу у поверненні сум мита, та не покладені в основу спірної відмови, з огляду на що не можуть бути належним обґрунтування правомірності такої відмови.

Крім того, суд зазначає, що надані відповідачу та до суду переклади документів, які англійською мовою мають назву «Certificate of analysis», перекладені саме, як Сертифікати якості, правильність перекладу підтверджена уповноваженою здійснювати переклад особою, що має відповідний рівень знать. Отже, твердження, що «Certificate of analysis» в перекладі на українську мову не може бути перекладено як «сертифікат якості» є необґрунтованим. Відповідач таким твердженням фактично без достатніх на те підстав, стверджує про невідповідність кваліфікації перекладача.

В той же час, переклад документа здійснено перекладачем відділу іноземного туризму та перекладів ТОВ «Національ», яке має відповідну ліцензію.

Доказів невідповідності кваліфікації перекладача відповідачем на підтвердження невірності перекладу до матеріалів справи не надано.

Щодо умов контракту № 17/2016 від 12.10.2016 року, укладеного між ТОВ «ВФ «Полімер» та BorsodChem Zrt., судом встановлено, що з метою приведення документів у відповідність 29.05.2020 сторони уклали додаткову угоду № 6, якою частину розділу 2 виклали в такій редакції:

Англійською:

«The quality of goods, supplied under the present Contract shall comply with the quality norms and specifications, stated in Safety Data Sheet (SDS) and Technical Data Sheet (TDS), part of this Contract, and adopted by the BorsodChem Zrt. plant. They shall be supported by the Certificate of Analysis, issued by the goods manufacturer, the BorsodChem Zrt. plant.»

Російською:

«Качество поставляемого по настоящему Контракту товара должно соответствовать спецификациям и нормам качества, указываемых в паспортах безопасности (SDS) и технических характеристиках (TDS), принятым заводом BorsodChem Zrt. и прилагаемым к настоящему Контракту. Они должны подтверждаться Сертификатом качества, выданным производителем товара заводом BorsodChem Zrt.»

Отже, контрагент позивача, який є виробником товару, засвідчує, що «Certificate of analysis» відповідає значенню «Сертифікатом якості».

В Україні як правило термін «сертифікат якості» використовують замість сертифікату відповідності, однак згідно з українським законодавством існує також і власне сертифікат якості, хоч чіткого визначення йому в нормативних документах не дається.

В широкому сенсі можна говорити, що термін сертифікат якості використовують для опису будь-якого документу, що підтверджує певні властивості товару - це може бути письмовий документ, складений у довільній формі та виданий виробником товару, щоб підтвердити відповідність виробленого ним товару вимогам, які висуваються до якості такого товару.

Виробники або постачальники продукції, яка не входить в законодавчо-регульовану сферу, i які бажають продемонструвати безпечні та якісні властивості своєї продукції оформляють підтверджуючий документ, яким може бути добровільний сертифікат відповідності УкрСЕПРО, сертифікат відповідності системи управління якістю, декларація відповідності, висновок санітарно-епідеміологічної експертизи, протоколи випробувань, свідоцтво про визнання тощо. Сертифікат відповідності та протоколи випробувань можуть бути видані на відповідність вимог міжнародних, національних стандартів або технічних умов, розроблених підприємством-виробником.

З огляду на вказане, твердження відповідача щодо неналежності назви сертифікату якості не є обґрунтованими та судом до уваги не приймаються.

Крім того, за змістом та формою вказані сертифікати повністю відповідають вимогам до сертифікату якості, зокрема видані виробником товару та містять показники товару, які визначають право позивача на повернення сплаченого мита.

Суд також відхиляє доводи відповідача щодо того, що вказані сертифікати не було подано позивачем під час митного оформлення товару, з огляду на що їх подання разом з заявою виключає можливість повернення сум мита, з огляду на таке.

Момент, коли має бути наявним сертифікат якості для повернення попереднього спеціального мита, нормативно не визначений, тому вимога відповідача щодо наявності сертифікатів якості на момент митного оформлення не є обґрунтованою.

Відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № СП- 492/2021/4411-03 від 23.04.2021 «Про повернення сум сплаченого попереднього спеціального мита щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту» визначено, здійснити повернення сплаченого мита, зокрема за таким описом товару:

«полівінілхлорид суспензійний, з Константою Фікентчера до 63,9 та від 69.1, що класифікуються за кодом 3904 10 00 00 згідно з УКТЗЕД, незалежно від його країни походження та експорту».

Варто відзначити, що саме в цьому рішенні Комісія визначила більш конкретні показники, які слід підтверджувати.

У цьому ж рішенні визначено, що повернення сплачених сум попереднього спеціального мита, зазначеного в цьому рішенні, здійснюється відповідно до Порядку повернення авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18 липня 2017 року № 643 (надалі Порядок 643).

Також Комісія зазначила, що суми попереднього спеціального мита підлягають поверненню за наявності сертифіката якості, складеного виробником товару або висновку експертних установ (організацій) відповідно до частини третьої статті 357 Митного кодексу України, які підтверджують фізико-хімічні властивості товару.

Аналіз рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі дозволяє дійти висновку, що товар, за яким сплачувалося попереднє спеціальне мито, має певні показники, що відносяться до фізико-хімічних властивостей. Отже, необхідно підтвердити саме певні фізико-хімічні властивості. При цьому, також визначено варіанти підтвердження таких властивостей. Варто звернути увагу, що визначальним є встановлення саме певних властивостей, а не назва документу, який їх підтверджує. Як вбачається зі змісту вищевказаного рішення Комісії, поняття терміну та вимог до сертифікату не встановлено, але вказано, що такий сертифікат видається виробником товару.

Суд також зазначає, що комісією визначено альтернативу у наявності документів, якими підтверджуються певні показники, що відносяться до фізико-хімічних властивостей, а саме суми попереднього спеціального мита підлягають поверненню за наявності або сертифіката якості, складеного виробником товару або висновку експертних установ (організацій) відповідно до частини третьої статті 357 Митного кодексу України, які підтверджують фізико-хімічні властивості товару.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при митному оформленні товару було подано митному органу висновок експертної установи, який підтверджує фізико-хімічні властивості товару. Діапазон Константи Фікентчера у вказаному висновку був зазначений в межах діапазону, встановленого комісією для товарів, за якими суми попереднього спеціального мита підлягають поверненню.

Крім того, позивачем на виконання ст. 257, 335 МК України під час митного оформлення було надано також паспорти безпеки та технічні характеристики.

Таким чином, посилання відповідача на невиконання позивачем умов повернення суми попереднього спеціального мита не є обґрунтованими та спростовуються наданими до матеріалів справи доказами.

Відповідно до п. 8 розділу ІІІ Порядку № 643 у разі якщо заявник не виконав вимог пунктів 1-3 цього розділу, надав недостовірні дані та/або має податковий борг (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), готується та надсилається йому письмова (в паперовому вигляді або електронній формі) обґрунтована відмова, у тому числі за допомогою засобів ІТС Держмитслужби

Відтак, в поверненні коштів може бути відмовлено у випадку невиконання заявником вимог пунктів 1-3 розділу ІІІ Порядку № 643.

Лист відповідача № 7.14-2/15-01/13/1550 від 11.08.2021, яким відмовлено в поверненні коштів, не містить підстав відмови в поверненні коштів, що передбачені приписам Порядку 643.

Невиконання позивачем вимог пунктів 1-3 розділу ІІІ Порядку № 643, надання позивачем недостовірних даних та/або наявність податкового боргу (крім випадків визначення у заяві напряму перерахування коштів на погашення податкового боргу), відповідачем в ході розгляду справи не доведено, судом не встановлено.

Отже, відмова є необґрунтованою, оскільки вказано підставу для відмови, яка не передбачена вимогами чинного законодавства. Крім того, доводи про відсутність у відповідача сертифікатів якості спростовується доданими до позовної заяви документами.

Аналізуючи норми Порядку 643, суд дійшов висновку, що останнє встановлює порядок повернення помилково або надміру сплачених митних платежів та виключний перелік підстав для відмови в поверненні коштів. Оскільки, відповідачем не наведено жодної із підстав, відмова відповідача у поверненні попереднього спеціального мита є такою, що не відповідає нормам Порядку 643, а отже є протиправною та порушує права позивача.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що в ході розгляду справи відповідачем не доведено правомірності вчиненої відмови, з огляду на що позовні вимоги підлягають задоволенню, включаючи похідні, які спрямовані на відновлення порушених прав позивача.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 19, 241-247, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправною відмову Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, 16-Б, ) в поверненні Товариству з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» попереднього спеціального мита у загальному розмірі 1820603,21 грн, оформлену листом № 7.14-2/15-01/13/1550 від 11.08.2021.

Зобов`язати Харківську митницю Держмитслужби (вул. Короленка, 16-Б, ) сформувати та надати до Головного управління Державної казначейської служби України в Харківській області висновок про повернення з Державного бюджету України попереднього спеціального мита у розмірі 1820603,21 грн, яке сплачене Товариством з обмеженою відповідальністю «Виробнича фірма «Полімер» та підлягає поверненню відповідно до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № СП-492/2021/4411-03 від 23.04.2021 року «Про повернення сум сплаченого попереднього спеціального мита щодо імпорту в Україну полімерних матеріалів незалежно від країни походження та експорту».

Стягнути з Харківської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16Б, м. Харків, 61003, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Виробнича фірма "Полімер" (пров. Пластичний, буд. 9, м. Харків, 61177, ) за рахунок бюджетних асигнувань витрати по оплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 копійок).

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду.

Зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту судового рішення.

Повний текст рішення складено 06.12.2021.

Суддя Білова О.В.