Справа № 640/20199/18
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Чаку Є.В. та Черпіцької Л.Т.,

за участю секретаря - Король Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного акціонерного товариства «Галант-Індустрі» про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2018 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до суду з адміністративним позовом, у якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПрАТ «Галант-Індустрі», розташованих за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року у задоволенні вказаного адміністративного позову було відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції надав неналежну оцінку дослідженим доказам та неправильно застосував норми матеріального і процесуального права. Скаржник вказує на те, що в матеріалах справи відсутні докази повного усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки від 27 березня 2019 року № 78.

ПрАТ «Галант-Індустрі» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначило, що суд першої інстанції належним чином перевірив наявність кожного з порушень та дійшов до обґрунтованого висновку про відсутність загрози для життя та здоров`я людей, які перебувають у будівлі за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва.

Під час судового засідання представник позивача підтримала апеляційну скаргу та просила суд її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги та просив суд відмовити в її задоволенні, посилаючись на те, що суд першої інстанції ухвалив законне і обґрунтоване рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити частково, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року - скасувати та прийняти нову постанову про часткове задоволення адміністративного позову, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що Головне управління ДСНС у м. Києві провело планову перевірку щодо додержання ПрАТ «Галант-Індустрі» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за підсумками якого склало акт від 18 вересня 2018 року № 246.

В ході проведення перевірки контролюючим органом було виявлено 54 порушення, які створюють ризики настання негативних наслідків у вигляді пожежі та надзвичайної ситуації.

Державним інспектором з нагляду у сфері пожежної і техногенної безпеки у Подільському району м. Києва майором служби цивільного захисту Ярмоленком І.П. складено протокол КИ № 077259/173 від 03 жовтня 2018 року про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 175 КУпАП на відповідальну особу ПрАТ «Галант-Індустрі» за протипожежний стан приміщень ОСОБА_1 .

Також позивачем складено припис від 27 вересня 2018 року № 226 про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Вказаним приписом встановлено такі строки для усунення різних порушень: 01 листопада 2018 року, 15 листопада 2018 року, 01 січня 2019 року.

У зв`язку з невиконання вимог припису в установлені строки, в лютому 2019 року Головне управління ДСНС у м. Києві звернулося до суду з позовом, у якому просило застосувати до ПрАТ «Галант-Індустрі» заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, розташованих за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва до усунення виявлених порушень.

В якості підстав для звернення до суду з такими вимогами позивач визначив усі 54 порушення, які були виявлені під час перевірки та можуть призвести до загрози життю і здоров`ю людей.

Під час розгляду справи в суді першої інстанції Головне управління ДСНС у м. Києві у період з 25 до 27 березня 2019 року провело позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПрАТ «Галант-Індустрі» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої склало акт від 27 березня 2019 року № 78. Згідно з вказаним актом ПрАТ «Галант-Індустрі» не усунуло такі порушення вимог пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1) ширина дверей евакуаційних виходів з приміщень менше 0,8 метра (зазначене порушення стосується майже всіх евакуаційних виходів та дверей на 1-6 поверхах) в порушення п. 7.2.7. ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», що є порушенням п. 2.23 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 (далі - Правила пожежної безпеки);

2) висота дверей та проходів евакуаційних виходів менше 2-х метрів (зазначене порушення стосується майже всіх евакуаційних виходів з приміщень в коридори та на сходову клітину № 3 на всіх поверхах) в порушення п. 7.2.7. ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», що є порушенням п. 2.23 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки;

3) ширина дверей зі сходових кліток (3 сходова клітина) виконано менше ширини сходових маршів (не менше 1,2 м), що є порушенням п. 2.23 глави 2 розділу 3 Правил пожежної безпеки;

4) ширину сходових маршів (3 сходова клітина) виконано менше 1,2 м, що є порушенням п. 2.23 розділ 1 Правил пожежної безпеки та ст. 57 Кодексу цивільного захисту України;

5) допускається здача в оренду приміщень без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, що є порушенням п. 4 розділу 1 Правил пожежної безпеки та ст. 57 Кодексу цивільного захисту України;

6) не надані акти підтвердження відповідності систем протипожежного захисту (системи автоматичної пожежної сигналізації, системи протидимного захисту, системи оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей), що є порушенням п.п. 1.1, 1.2, 1.4 розділу 5 Правил пожежної безпеки;

7) частина системи автоматичної пожежної сигналізації перебуває в неробочому стані (на момент перевірки проводились ремонтні роботи, акти введення в експлуатацію СПЗ не надано), що є порушенням п. 1.2 розділу 5 Правил пожежної безпеки;

8) виходи з пасажирських та вантажних ліфтів не передбачено через ліфтовий хол в порушення вимог п. 7.6.8. ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення», що є порушенням п. 2.37 розділу 3 Правил пожежної безпеки;

9) опалювальні прилади, розміщені в сходових клітинах між поверхами, встановлені на висоті менше 2,2 метра від рівня підлоги, що є порушенням п. 2.30 розділу 3 Правил пожежної безпеки.

У зв`язку з цим під час ухвалення рішення судом перевірялася наявність саме тих порушень та їх вплив на безпеку для життя і здоров`я людей, які зафіксовані в акті від 27 березня 2019 року № 78.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні адміністративного позову Головного управління ДСНС у м. Києві, суд першої інстанції виходив з того, що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Щодо перших чотирьох порушень, вказаних в акті перевірки, суд першої інстанції зазначив, що ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації. В той же час позивачем не надано суду будь-яких доказів на підтвердження того, що відповідачем проведено реконструкцію, капітальний ремонт чи технічне переоснащення приміщення під час проектування і будівництва будинку та у момент дії вказаних ДБН.

Також суд першої інстанції зауважив, що під час експлуатації будівлі за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва конструкції евакуаційних дверних прорізів, проходів, сходових маршів, площадок, ліфтових холів розташованих на шляхах евакуації - не змінювалися.

Відповідність зазначених конструкцій та будівлі в цілому проектним рішенням і державним будівельним нормам підтверджено Актом державної прийомної комісії від 28 грудня 1972 року про прийняття в експлуатацію будівлі Київської фабрики художньої галантереї, розташованої за адресою м. Київ, вул. Фрунзе 39.

Щодо п`ятого порушення суд першої інстанції зазначив, що положення ст. 57 Кодексу цивільного захисту України, згідно з якими початок роботи здійснюється на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану підприємства, об`єкта чи приміщення), поширюються на об`єкти нерухомого майна, що вводяться в дію чи експлуатацію після завершення будівництва, реконструкції або технічного переоснащення. Разом з тим будівля введена в експлуатацію Актом державної прийомної комісії від 28 грудня 1972 року, а в матеріалах справи відсутні будь-яких доказів на підтвердження того, що відповідачем проведено реконструкцію, капітальний ремонт чи технічне переоснащення приміщень будівлі.

Щодо шостого та сьомого порушень суд першої інстанції зазначив, що відповідачем усунуто порушення, а позивачем не надано жодних доказів того, що станом на день прийняття рішення у справі існують такі порушення.

Щодо восьмого порушення суд першої інстанції зазначив, що приписи п. 7.6.8. ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення», на які посилається позивач, підлягали застосуванню до проектування нових будинків та тих будинків і споруд, що реконструюються. Разом з тим будівля відповідача введення в експлуатацію Актом державної прийомної комісії від 28 грудня 1972 року, докази ж реконструкції будівлі в матеріалах справи відсутні.

Щодо дев`ятого порушення суд першої інстанції зазначив, що позивачем не надано належних і допустимих доказів на підтвердження того, що виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в будівлі відповідача створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення адміністративного позову Головного управління ДСНС у м. Києві, оскільки він не знайшов свого підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені у Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ч. 7 ст. 7 вказаного Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Положеннями ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Зазначені норми права визначають загальні підстави для зупинення роботи підприємства та визначають, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки можуть мати наслідком звернення до суду з позовом за умови, що такі порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Перелік фактичних підстав для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів визначений у ст. 70 Кодексу цивільного захисту України. Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 70 вказаного Кодексу однією з таких підстав є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Згідно ч. 2 ст. 70 зазначеного Кодексу повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Перевіряючи наявність підстав для застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації нежитлової будівлі, колегія суддів вважає необхідним першочергово перевірити особливості будівництва та експлуатації приміщень ПрАТ «Галант-Індустрі», розташованих за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва, які мають істотне значення для вирішення цієї справи.

Так, будівництво зазначеної будівлі здійснювалося на основі технічної (проектної) документації, розробленої Центральним конструкторсько-технологічним бюро Міністерства місцевої промисловості у 1969 році під назвою «Сроительство фабрики художественной галантереи г. Киев, ул. Фрузе, 39». Оригінал зазначеної документації було досліджено в судовому засіданні 25 листопада 2021 року.

По завершенню будівництва було складено «Акт приемки в эксплуатацию государственной приемочной комиссией законченного строительством объекта - Фабрика художественной галантереи по ул. Фрунзе, 39 в г. Киеве» від 28 грудня 1972 року. Згідно з вказаним актом будівельно-монтажні роботи з будівництва Київської фабрики художньої галантереї виконані у відповідності з проектом, будівельними нормами і правилами, а також відповідають вимогам щодо прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів. Оригінал вказаного акту також було досліджено в судовому засіданні 25 листопада 2021 року.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 18 листопада 2021 року (том 3 а.с. 125-127) будівля за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва є цілісним майновим комплексом, який складається з виробничої адміністративної будівлі, гаражу, підвісу для тюків та двох складів. Загальна площа виробничої адміністративної будівлі складає 7560 кв.м.

Зазначений об`єкт нерухомого майна перебуває у власності ПрАТ «Галант-Індустрі», підстава набуття права власності - договір купівлі-продажу № 10у-105 від 21 лютого 1994 року.

Згідно з детальною інформацією про юридичну особу (том 1 а.с. 57-60) видами діяльності ПрАТ «Галант-Індустрі» є: виробництво готових текстильних виробів, крім одягу; оптова торгівля одягом і взуттям (основний); надання в оренду й експлуатація власного чи орендованого нерухомого майна.

Під час судового засідання представник відповідача пояснив, що у приміщеннях за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва виробнича діяльність про проводиться. Натомість зазначені приміщення використовуються у господарській діяльності ПрАТ «Галант-Індустрі» шляхом здачі в оренду під офіси іншим юридичним особам.

Такі ж відомості щодо використання приміщень зазначені в листі ПрАТ «Галант-Індустрі» від 10 жовтня 2018 року № 206, адресованому Подільському районному управлінню Головного управління ДСНС у м. Києві. Вказаним листом відповідач повідомив, що приміщення в такій будівлі передані в оренду тринадцяти підприємствам.

Під час проведення заходів державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПрАТ «Галант-Індустрі» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки позивач перевіряв відповідність приміщень за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва на відповідність державним будівельним нормам та Правилам пожежної безпеки, що були чинними на час проведення перевірки.

У свою чергу відповідач, не погоджуючись із висновками Головного управління ДСНС у м. Києві щодо виявлених порушень, наполягав на тому, що вимоги ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» та ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення», на які посилається позивач, поширюються на проектування нових будинків та тих будинків і споруд, що реконструюються. Натомість будівля за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва побудована та введена в експлуатацію 28 грудня 1972 року, а її реконструкція не проводилася. Також відповідач наполягає на тому, що приведення вказаної будівлі у відповідність до вимог зазначених державних будівельних норм без проведення реконструкції є неможливим.

На підтвердження своїх доводів ПрАТ «Галант-Індустрі» надало висновок ТОВ «НВК Київпроект» від 09 жовтня 2018 року № 09/10, складений на підставі проведеного експертного дослідження будівельних конструкцій нежитлової будівлі за адресою: вул. Кирилівська, 39, Подільській район, місто Київ. Згідно з вказаним висновком:

- на період дослідження, встановлено, що ширина, висота та інші технічні параметри евакуаційних дверних прорізів, проходів, сходових маршів, площадок, ліфтових холів розташованих на шляхах евакуації у нежитловій будівлі за адресою: вул. Кирилівська, 39, м. Київ, повністю відповідають проектним рішенням, зазначеним у технічній (проектній) документації, розробленої «Центральним конструкторським технологічним бюро Міністерства місцевої промисловості»;

- під час експлуатації зазначеної будівлі, конструкції евакуаційних дверних прорізів, проходів, сходових маршів, площадок, ліфтових холів розташованих на шляхах евакуації - не змінювалися;

- виконати розширення евакуаційних проходів, дверних прорізів, виходів, сходових маршів, площадок в нежитловій будівлі згідно діючих нормативів ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» можливо тільки при реконструкції, капітальному ремонті зі значною зміною та втручанням в конструктивну схему будівлі.

Суд першої інстанції визнав обґрунтованими доводи відповідача про те, що ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» та ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення» будуть поширюватися на будівлю за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва тільки у разі проведення її реконструкції. Також суд першої інстанції виходив з того, за відсутності доказів проведення реконструкції будівлі, вимоги Головного управління ДСНС у м. Києві щодо приведення приміщень у відповідність до зазначених державних будівельних норм є необґрунтованими.

Натомість колегія суддів під час розгляду апеляційної скарги виходить із того, що визначальним для вирішення справи є те, чи допускається експлуатація будівлі за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва в обраний відповідачем спосіб без проведення реконструкції та, відповідно, приведення її у відповідність до вимог чинних державних будівельних норм, зокрема, норм щодо пожежної безпеки.

Відповідно до п. 1.2 ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» ці норми застосовуються під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.

За загальним правилом зміна функціонального призначення об`єкта будівництва після введення його в експлуатацію вимагає від власника такого об`єкта приведення його технічного стану до вимог законодавства, зокрема норм пожежної безпеки, що пред`являються для об`єктів з відповідним функціональним призначенням.

Так, згідно з п. 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо) визначається як реконструкція та, відповідно до норм зазначеного ДБН вимагає розроблення проектної документації на будівництво, яка повинна відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Відповідно до п. 21 розділу II Правил пожежної безпеки реконструкція приміщень, будинків і споруд здійснюється на підставі проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку.

Початок використання суб`єктом господарювання об`єктів нерухомості (будівель, споруд, приміщень або їх частин) відповідно до ч. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Таким чином, маючи намір змінити функціональне призначення будівлі, ПрАТ «Галант-Індустрі» було зобов`язане привести її технічний стан у відповідність до існуючих норм пожежної безпеки та захисту, визначених ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», провівши у разі необхідності, реконструкцію відповідно до вимог діючого законодавства.

З огляду на викладене позивач, здійснюючи перевірку будівлі за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва, обґрунтовано посилався на норми ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», визначаючи стандарти пожежної безпеки та захисту, які слід пред`являти до об`єкту перевірки.

Посилання відповідача на те, що будівля повністю відповідала нормам пожежної безпеки, що діяли на час її будівництва та введення в експлуатацію, не можуть бути прийняті судом в якості підстави для відмови у задоволенні позову, виходячи з такого.

Як вбачається із наданої відповідачем копії акту приймання в експлуатацію завершеного будівництвом об`єкту від 28 грудня 1972 року будівля була побудована в якості фабрики художньої галантереї.

Згідно з витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (том 3 а.с. 128) загальна площа виробничої адміністративної будівлі становить 7560 м2.

Відповідно до технічною (проектною) документацією, розробленою Центральним конструкторсько-технологічним бюро Міністерства місцевої промисловості (том 3 а.с. 160, 161) площа виробничої частини корпусу становить 5400 м2, а площа адміністративно-побутової частини корпусу - 2160 м2.

Тобто за своїм функціональним призначенням будівля фабрики художньої галантереї відносилася до будівлі промисловості. І хоча у складі вказаної будівлі також розміщувались адміністративно-побутові приміщення, головним її призначенням було розміщення виробничих площ фабрики художньої галантереї, що дає підстави для віднесення її за існуючою на цей час класифікацією, встановленою державним класифікатором будівель та споруд (ДК 018-2000), до будівель промисловості (фабрика) - код 1251.

Натомість, на момент перевірки було встановлено, що фактично будівля не використовується для виробничих потреб, а її переважна частина здається в оренду іншим юридичним особам в якості офісних приміщень.

Зазначений факт підтверджується приєднаною до матеріалів справи копією листа директора ПрАТ «Галант-Індустрі» Пасічника В.М. від 10 жовтня 2018 року на адресу т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Подільського районного управління Головного управління ДСНС України у м. Києві (том 1 а.с. 120-121). Із зазначеного листа вбачається, що відповідач здає в оренду іншим юридичним особам частину будівлі площею 5675,4 м2 із загальної площі будівлі, яка становить 7560 м2.

Також колегія суддів наголошує на тому, що площа приміщень, які здаються в оренду (5675,4 м2), значно перевищує площу адміністративно-побутової частини корпусу (2160 м2), що була передбачена проектною документацією.

Факт використання будівлі за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва для здачі в оренду іншим юридичним особам в якості офісних приміщень не заперечується й самим відповідачем.

У своєму листі на адресу суду від 22 листопада 2021 року (том 3 а.с. 138) відповідач також зазначив, що відповідно до державного класифікатору будівель та споруд (ДК 018-2000) він вважає, що будівля відноситься до класу «будівлі офісні» - код 1220.

Таким чином на момент перевірки будівля за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва використовувалась за іншим функціональним призначенням, ніж була побудована та введена в експлуатацію, що вимагало від ПрАТ «Галант-Індустрі» проведення реконструкції з дотриманням вимог діючого законодавства, у тому числі стандартів пожежної безпеки та захисту, встановлених ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги».

За таких обставин наявність порушень, зазначених у п.п. 1-5 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, знайшла своє підтвердження.

Як раніше зазначалося, положення ч. 2 ст. 68, п. 1 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України пов`язують застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель не тільки з фактом порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Обов`язковою умовою для застосування такого заходу реагування є те, що виявлені порушення вимог пожежної безпеки створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

При виборі заходу реагування суд враховує зміст виявлених порушень та оцінює наслідки, які можуть настати у разі продовження експлуатації приміщення без їх усунення. Визначальним для обрання заходу реагування є встановлення ступеню ризиків настання негативних наслідків для життя та здоров`я людей.

Колегія суддів враховує, що виявлені Головним управлінням ДСНС у м. Києві та зазначені у п.п. 1-4 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78 порушення самі по собі не можуть призвести до пожежі, проте не усунення цих порушень, у разі виникнення пожежі, може створити умови, що призведуть до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю.

На підставі пояснень сторін судом встановлено, що будівля за адресою: вул. Кирилівська (Фрунзе), 39 в Подільському районі м. Києва складається з шести поверхів, переважна частина цієї будівлі - площею 5675,4 м2 (із загальної площі будівлі 7560 м2) використовується іншими юридичними особами як офісні приміщення (приміщення передані в оренду тринадцяти підприємствам).

У свою чергу порушення, зазначені у п.п. 1-4 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, стосуються облаштування шляхів евакуації людей у разі виникнення пожежі чи іншої загрози, а саме - ширини дверей евакуаційних виходів, висоти дверей та проходів евакуаційних виходів, ширини дверей зі сходових кліток та ширини сходових маршів.

Колегія суддів наголошує на тому, що нормативні вимоги до параметрів дверей та проходів, сходових кліток та сходових маршів на шляху евакуаційних виходів закріплені безпосередньо в ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» та Правилах пожежної безпеки. Доцільність підвищення у нових нормативних актах вимог безпеки у порівнянні з тими, що існували на час введення будівлі в експлуатацію у 1972 році знаходиться поза межами правової оцінку в цій справі.

Під час розгляду і вирішення апеляційної скарги колегія суддів виходить з того, що недотримання вимог щодо параметрів дверей, проходів, сходових кліток та сходових маршів евакуаційних виходів, що визначені державними будівельними нормами як оптимальні для ефективної, своєчасної та безпечної евакуації людей, безумовно створює загрозу для життя і здоров`я людей, які перебувають в будівлі, у разі виникнення надзвичайної ситуації.

Оцінюючи ступінь такої загрози для життя і здоров`я людей як показника, що підлягає врахуванню під час обрання заходу реагування на виявлене порушення, колегія суддів додатково враховує висоту будівлі - 6 поверхів та фактичне цільове використання переважної більшості приміщень - під офіси.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, як це передбачено ч. 1 ст. 90 КАС України, колегія суддів прийшла до висновку, що зупинення експлуатації будівлі є належним та виправданим способом реагування на порушення, зазначені в п.п. 1-4 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78. Зупинення експлуатації приміщень за вказаних умов є співмірним між негативними наслідками для господарської діяльності відповідача та ступенем загрози для життя і здоров`я людей, які перебувають в будівлі у разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації і потреби в проведенні евакуації присутніх.

Порушення, зазначене у п. 5 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, полягає у тому, що відповідачем допускається здача в оренду приміщень без декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.

Саме по собі вказане порушення не створює загрозу для життя та здоров`я людей і не є таким, що зумовлює зупинення експлуатації будівлі.

Водночас, як раніше зазначалося, відповідач зобов`язаний подати декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки після проведення реконструкції будівлі з метою приведення її у відповідність до вимог ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» та Правил пожежної безпеки.

Враховуючи, що порушення, зазначене у п. 5 безпосередньо пов`язане з усуненням порушень, вказаних у п.п. 1-4 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, колегія суддів вважає необхідним зупинити експлуатацію приміщень відповідача до усунення також і вказаного порушення.

Порушення, зазначені в п.п. 6, 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, колегія суддів вважає необхідним досліджувати в сукупності. Такі порушення полягають в:

- ненаданні актів підтвердження відповідності систем протипожежного захисту (системи автоматичної пожежної сигналізації, системи протидимного захисту, системи оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей), що є порушенням п.п. 1.1, 1.2, 1.4 розділу 5 Правил пожежної безпеки;

- перебуванні частини системи автоматичної пожежної сигналізації в неробочому стані (на момент перевірки проводились ремонтні роботи, акти введення в експлуатацію СПЗ не надано), що є порушенням п. 1.2 розділу 5 Правил пожежної безпеки.

Відповідно до п. 1.1 розділу 5 Правил пожежної безпеки усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Згідно з п. 1.2 розділу 5 Правил пожежної безпеки будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Положеннями п. 1.4 розділу 5 Правил пожежної безпеки передбачено, що підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Отже, положеннями п.п. 1.1, 1.2, 1.4 розділу 5 Правил пожежної безпеки, на які посилається позивач в п. 6 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, не встановлюють вимог щодо складення актів підтвердження відповідності систем протипожежного захисту (системи автоматичної пожежної сигналізації, системи протидимного захисту, системи оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей).

Норму права, яка б визначала вимоги до форми та змісту такого акту й установлювала для відповідача обов`язок скласти і надати до перевірки такі акти, представник позивача не зазначила.

Під час розгляду і вирішення справи колегія суддів виходить того, що порушення вимог п.п. 1.1, 1.2, 1.4 розділу 5 Правил пожежної безпеки полягають саме у відсутності чи несправності систем протипожежного захисту, обладнанні будівель без дотримання вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» чи у не підтриманні експлуатаційної придатності СПЗ відповідно до вимог до зазначених ДБН, а не у відсутності актів, про які зазначено позивачем.

Під час судового засідання на підставі пояснень представників сторін було встановлено, що перевірка наявності та працездатності системи протипожежного захисту в ході проведення заходів державного нагляду (контролю) проводилася, у тому числі, шляхом їх огляду та практичного тестування. За результатами такої перевірки було виявлено перебування в неробочому стані лише частини системи автоматичної пожежної сигналізації, що відображено в п. 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78. Натомість порушень у роботі інших систем протипожежного захисту - системи протидимного захисту, системи оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей виявлено не було.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що порушення, зазначене в п. 6 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, не знайшло свого підтвердження.

Також колегія суддів враховує доводи відповідача про те, що на час розгляду справи в суді роботу системи автоматичної пожежної сигналізації було відновлено. На підтвердження своїх доводів позивач надав копію договору № 50 від 25 жовтня 2018 року, укладеного з ТОВ «Берег». Предметом вказаного договору є проектні роботи системи пожежної сигналізації та системи оповіщення про пожежу на об`єкті. Також відповідач надав копію акту приймання виконаних підрядних робіт та витрати від 03 вересня 2019 року.

В матеріалах справи також міститься копія листа Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 29 серпня 2019 року № 26-12317/261, згідно з яким робочі проекти «Влаштування системи пожежної сигналізації та системи оповіщення про пожежу на об`єкті», у тому числі на об`єкті «Офісні приміщення ПрАТ «Галант-Індустрі» за адресою: вул. Кирилівська, 39, м. Київ» розглянуті і пропозиції щодо них відсутні.

Крім того до суду надані акт від 23 вересня 2019 року № 02 про перебування системи пожежної сигналізації у робочому стані, що складений ТОВ «Берег» та ПрАТ «Галант-Індустрі», акти планової перевірки пожежної безпеки на підприємстві від 14 лютого 2020 року, 01 вересня та 25 жовтня 2021 року, складені представниками ТОВ «Берег» та ПрАТ «Галант-Індустрі».

Додатково відповідач надав акт технічного обстеження системи протипожежного захисту адміністративно-виробничої будівлі ПрАТ «Галант-Індустрі» за адресою: вул. Кирилівська, 39, м. Київ від 15 листопада 2021 року, що складений інспектора з пожежної безпеки ТОВ «Елітпожсервіс» Жуковця Я.С., який має ліцензію на провадження господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення (том 3 а.с. 119-120).

Згідно з вказаним актом система протидимного захисту, система пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу знаходяться у працездатному стані, наявне обладнання, кабельні мережі та повітропроводи пошкоджень не мають.

Представник позивача в судовому засідання заперечувала проти прийняття зазначених актів як належних доказів усунення порушення, зазначеного п. 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78. Представник Головного управління ДСНС у м. Києві наголошувала на тому, що для підтвердження повного усунення такого порушення належить провести перевірку, яка включатиме перевірки типу обладнання, правильність його встановлення, площу приміщень, охоплену відповідними датчиками тощо.

Надаючи правову оцінку доказам відповідача та доводам представника позивача, колегія суддів, керуючись ч. 5 ст. 242 КАС України, враховує правову позицію Верховного Суду щодо визначення належних доказів усунення порушень, виявлених під час перевірки.

За висновками Верховного Суду, що викладені у постанові від 29 жовтня 2020 року у справі № 815/6378/17, саме контролюючий орган наділений дискреційними повноваженнями щодо встановлення наявності або відсутності порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки, та лише цей орган здійснює прогнозування імовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику, а єдиним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.

У той же час у постанові Верховного Суду від 16 вересня 2020 року у справі № 816/4755/15 зроблено висновок про те, що суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які, в свою чергу, підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень - акти виконаних робіт на встановлення певного обладнання, на приведення споруд, обладнання до чинних вимог, правил, інструкцій тощо; первинні документи, що свідчать про купівлю необхідного обладнання; різного роду договори про надання певних послуг, наявність яких є обов`язковою, тощо. Саме суд вирішує питання чи усунув відповідач виявлені порушення чи ні, а отже чи є підстави для задоволення позову чи такі відсутні. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.

Під час апеляційного розгляду справи колегія суддів виходить з того, що при обранні належного доказу усунення порушення слід враховувати характер такого порушення, спосіб його усунення та особливості документального оформлення.

Так, факт усунення порушення, яке полягало, наприклад, у не проходженні навчання з питань цивільного захисту, не вимагає проведення повторної перевірки та може бути підтверджений підконтрольною установою шляхом надання документа, виданого працівникам за підсумками проходження відповідного навчання.

Натомість повноваженнями з перевірки встановленої системи пожежного захисту на відповідність встановленим вимогам наділений саме позивач в ході проведення позапланового заходу державного контролю.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до ст. 1 вказаного Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з п. 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, що затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, основним завданням Державної служби України з надзвичайних ситуацій є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Положеннями абз. 2 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.

Враховуючи, що позивач є спеціальним органом, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, колегія суддів вважає, що належним доказом усунення порушення, яке полягало у перебуванні системи пожежної сигналізації в неробочому стані, є саме результати позапланового заходу держаного нагляду (контролю), проведеного Головним управлінням ДСНС у м. Києві.

Однак в матеріалах справи відсутні докази звернення ПрАТ «Галант-Індустрі» після 27 березня 2019 року до позивача з новою заявою про проведення позапланової перевірки з метою підтвердження усунення виявлених порушень.

Таким чином доводи відповідача про усунення порушення, зазначеного в п. 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, не знайшов свого підтвердження.

Колегія суддів враховує, що зазначене порушення саме по собі не можуть призвести до пожежі, проте неусунення такого порушення, у разі виникнення пожежі, може створити умови, що призведуть до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю, адже призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі. У зв`язку з цим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній.

Відсутність необхідної системи заходів своєчасного виявлення пожежі у сукупності з невідповідністю шляхів евакуації вимогам ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги» та Правил пожежної безпеки є такими порушеннями, за яких застосування крайнього заходу реагування - зупинення експлуатації будівлі, є виправданим.

Згідно з п. 8 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78 виходи з пасажирських та вантажних ліфтів не передбачено через ліфтовий хол, що є порушенням вимог п. 7.6.8. ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення».

Разом з тим, на час розгляду і вирішення справи в суді апеляційної інстанції ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення» втратили чинність, що сторонами справи не заперечується.

За таких обставин колегія суддів вважає необґрунтованими посилання позивача на необхідність приведення приміщення у відповідність до вимог ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення», що втратили чинність і не підлягають застосуванню, як на підставу для зупинення експлуатації приміщень.

Представник позивача в апеляційній скарзі та в судовому засіданні наголошувала на тому, що п. 8.6.7 ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення» містить такі ж положення щодо необхідності облаштування виходів з пасажирських та вантажних ліфтів через ліфтовий хол, що містилися в п. 7.6.8. ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди. Основні положення».

Водночас перевіряючи обґрунтованість вимог про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель колегія суддів досліджує наявність саме тих порушень, які були виявлені в ході проведення заходів державного нагляду (контролю) та не наділена повноваженнями самостійно встановлювати відповідністю будівлі вимогам державних будівельних норм, що введені в дію вже після проведення перевірки та звернення до суду з адміністративним позовом.

Порушення, зазначене в п. 8 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, полягає у тому, що опалювальні прилади, розміщені в сходових клітинах між поверхами, встановлені на висоті менше 2,2 метра від рівня підлоги, що є порушенням п. 2.30 розділу 3 Правил пожежної безпеки.

Згідно з п. 2.30 розділу 3 Правил пожежної безпеки на сходових клітках (за винятком незадимлюваних) дозволяється встановлювати прилади опалення, у тому числі на висоті 2,2 м та вище від поверхні проступів та сходових площадок, сміттєпроводи, поверхові сумісні електрощити, поштові скриньки та пожежні кран-комплекти за умови, що це обладнання не зменшує нормативної ширини проходу сходовими площадками та маршами.

Зазначена норма права допускає розміщення на сходових клітинах та площадках приладів опалення з дотриманням певних умов.

Враховуючи, що сходові клітини та площадки у будівлі ПрАТ «Галант-Індустрі» підлягають перебудові з метою приведення у відповідність до ДБН В.1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», колегія суддів приходить до висновку про те, що відповідач має право самостійно прийняти рішення щодо доцільності встановлення приладів опалення на сходових клітинах та площадках.

У зв`язку з цим колегія суддів вбачає підстав для покладення на відповідача обов`язку усунути порушення вимог п. 2.30 розділу 3 Правил пожежної безпеки саме у запропонований позивачем спосіб - шляхом розміщення опалювальних приладів на сходових клітинах між поверхами на висоті менше 2,2 метра від рівня підлоги.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі є тимчасовим заходом, який направлений саме на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей (зокрема, постанови Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 815/6378/17, від 19 листопада 2020 року у справі № 824/448/19-а).

З метою попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю в будівлі ПрАТ «Галант-Індустрі» порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів вважає необхідним адміністративний позов Головного управління ДСНС у м. Києві задовольнити частково та застосувати до ПрАП «Галант-Індустрі» заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, розташованих за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва до усунення порушень, зазначених у п.п. 1-5 та 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Отже, доводи апеляційної скарги позивача частково спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в оскаржуваному рішенні, є підставами для його скасування і прийняття нового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи, надав неналежну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення без додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві задовольнити частково, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року - скасувати та прийняти нову постанову про часткове задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 242, 238, 308, 310, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року - скасувати.

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - задовольнити частково.

Застосувати до Приватного акціонерного товариства «Галант-Індустрі» заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, розташованих за адресою: вул. Кирилівська, 39 в Подільському районі м. Києва до усунення порушень, зазначених у п.п. 1-5 та 7 розділу «Опис виявлених порушень вимог законодавства» акту від 27 березня 2019 року № 78, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

У задоволенні іншої частини позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді Є.В. Чаку

Л.Т. Черпіцька

Постанова складена у повному обсязі 06 грудня 2021 року.