Справа № 460/16124/21
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2021-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Н.О. Дорошенко, після одержання позовної заяви:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Арслан Віталій Груп"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Арслан Віталій Груп" (далі - ТОВ "Арслан Віталій Груп") до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.
Пунктами 1- 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.
Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суддею встановлено, що подана ТОВ "Арслан Віталій Груп" позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.160 - 161 КАС України з огляду на таке.
Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Оспорюване рішення податкового органу може породжувати підстави для зміни майнового стану ТОВ "Арслан Віталій Груп". Зокрема, реалізація такого рішення може призвести до зменшення або збільшення майна позивача, а тому оспорення такого податкового повідомлення-рішення спрямоване на захист порушеного права ТОВ "Арслан Віталій Груп" у публічно-правових відносинах з метою збереження належного йому майна на 333858,00 грн (ціна позову).
Відтак, вимога про скасування вказаного рішення податкового органу є вимогою майнового характеру.
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що розмір судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 №1082-IX встановлено, що розмір прожиткового мінімуму на одну особу для працездатних осіб в розрахунку на місяць станом на 1 січня 2021 року становить 2270,00 грн.
Відтак, розмір судового збору за подання позивачем даного позову становить 5007,87грн (333858 х 1,5%).
Всупереч викладеному, ТОВ "Арслан Віталій Груп" не додано до позовної заяви документа про сплату судового збору.
Разом з тим, позивачем до позову долучено заяву про відстрочення сплати судового збору, яка обґрунтована тим, що у зв`язку із запровадженим в Україні карантином та перебуванням Рівненської області в червоній зоні позивачем були запроваджені особливі умови роботи працівників з дотриманням карантинних норм для мінімізації контактів осіб, задля убезпечення їх життя та здоров`я. У зв`язку з чим, на даний час об`єктивно відсутні можливості сплати збору.
Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ч.2 ст.132 КАС України).
Згідно з частиною першою статті 8 Закону №3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч.2 ст.8 Закону №3674-VI).
Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону №3674-VI не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону №3674-VI можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Така позиція суду узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18 (№11-336апп20), які є обов`язковими для врахування судом в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.
Таким чином, єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору юридичної особи чи його розстрочення є майновий стан позивача у спорах, предметом позову якого є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
При цьому, визначення майнового стану є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень такого майнового стану сторони.
Слід зазначити, що доказом на підтвердження обґрунтованості скрутного майнового стану, можуть слугувати докази отриманого прибутку за попередній звітний період.
Проте, таких доказів позивачем не надано суду.
Більше того, предмет спору не пов`язаний із захистом соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, чи відшкодування шкоди здоров`ю.
Не заслуговують на увагу і покликання позивача, як на підставу відстрочення сплати судового збору, введенням на території України карантину, спрямованого на запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19, з огляду на таке.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу з 12.03.2020 по 03.04.2020 на всій території України встановлено карантин, який неодноразово продовжувався.
Востаннє постановою Кабінету Міністрів України "Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України" від 21.04.2021 №405 установлено карантин на усій території України до 30.06.2021.
При цьому, у період із серпня 2020 року по день звернення позивача із даним позовом до суду на території Рівненської області діють протипандемічні заходи, спрямовані на запобігання поширенню коронавірусу COVID-19, у формі адаптивного карантину, що не передбачає встановлення додаткових карантинних обмежень, які б перешкоджали сплаті судового збору.
Відтак, підстави для задоволення заяви позивача про відстрочення сплати судового збору у суду відсутні.
Крім того, відповідно до ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Водночас, частиною першою статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом (ч.1 ст.74 КАС України).
Статтею 94 КАС України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору (ч.1). Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч.2). Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (ч.5). Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч.4).
Порядок засвідчення копій документів юридичними особами визначений пунктом 5.26 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163:2020), затвердженого наказом Державного комітету з питань технічного регулювання та споживчої політики №144 від 01.07.2020, відповідно до якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.
У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки «Для копій».
Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту «Підпис» на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.
Всупереч викладеному, до позовної заяви позивачем додано копії письмових доказів, які в порядку, встановленому чинним законодавством, належним чином не засвідчені.
При цьому, у позовній заяві на виконання вимог п.8 ч.5 ст.160 КАС України позивач не зазначає, що наявності у нього або іншої особи оригіналів таких доказів.
У постанові від 11.07.2018 у справі №904/8549/17 Верховним Судом було висловлено правову позицію, що незасвідчені належним чином копії документів є належними, проте недопустимими доказами у справі та є підставою для скасування судового рішення.
Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Відмовити у задоволенні заяви Товариство з обмеженою відповідальністю "Арслан Віталій Груп" про відстрочення сплати судового збору.
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Арслан Віталій Груп" до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення залишити без руху.
Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Арслан Віталій Груп" строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю 10 днів з дня вручення ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Н.О. Дорошенко