Справа № 340/9764/21
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2021-12-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2021 року справа № 340/9764/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Брегей Р.І., розглянувши у м.Кропивницький адміністративний позов ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 (далі військова частина) про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправною бездіяльності щодо виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні (далі заробіток) за період з 14 вересня 2019 року по 18 березня 2021 року.
Суд, ознайомившись з матеріалами заяви, зробив висновок, що її належить залишити без руху з таких підстав.
Так, ОСОБА_1 просить стягнути заробіток у спорі, який пов`язаний з проходженням і звільненням з публічної служби.
Приписами частини 5 статті 122 КАС України визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Позивачу виплатили компенсацію 18 березня 2021 року (після звільнення зі служби).
Рішенням Конституційного Суду України №1-5/2012 від 22 лютого 2012 року встановлено правило обчислення строку звернення до суду у справах про стягнення заробітку.
Правовий висновок Конституційного Суду України.
«В аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався».
Отже, у спорах щодо стягнення заробітку у правовідносинах публічної служби місячний строк звернення до суду треба обчислювати з дня фактичного розрахунку.
Тому строк звернення до суду розпочав перебіг з 19 березня 2021 року.
Позивач звернувся до суду 30 листопада того ж року.
Таким чином пропустив строк звернення до суду і не подав клопотання про його поновлення.
У такому разі суд відповідно до приписів частини 1 статті 123 КАС України залишає позов без руху та надає позивачу строк у 10 днів з дня вручення копії ухвали звернутися до суду зі заявою про поновлення строку звернення до суду.
Разом з тим, позов містить немайнову вимогу.
Звертаючись до суду, позивач не сплатив судовий збір.
Просив звільнити від сплати судового збору на підставі приписів пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» (далі Закон).
Цією нормою права встановлено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.
09 жовтня 2019 року Велика Палата Верховного Суду прийняла постанову у справі №9901/311/19.
Так, Верховний Суд зробив висновок, що учасники бойових дій звільнені від сплати судового збору у справах, пов`язаних з порушенням їх прав, як учасників бойових дій.
Спір з військовою частиною не пов`язаний з реалізацією таких прав.
Водночас середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не відноситься до структури заробітної плати, а є покаранням працедавця за порушення строків її виплати та нараховується з наступного дня після звільнення.
Тому позивач не звільнений від сплати судового збору і на підставі приписів пункту 1 частина 1 статті 5 Закону.
Відповідно до приписів частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Приписами пункту 1 частини 1 статті 3 Закону встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Положеннями частини 1 та 2 статті 4 Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Ставка судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Приписами статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» визначено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01 січня 2021 року становить 2270 грн.
Таким чином, належить сплатити судовий збір у сумі 908 грн.
Отже, позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених приписами статі 161 КАС України.
За таких обставин заяву належить залишити без руху відповідно до приписів частини 1 статті 169 КАС України, надавши позивачу час для усунення недоліку.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.123, 160-161 та 169 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху.
Надати позивачу час для звернення до суду зі заявою про поновлення строку звернення до суду та усунення іншого недоліку протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала не може бути оскаржена.
Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Кіровоградського
окружного адміністративного суду Р.І. Брегей