Справа № 240/3904/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
07 грудня 2021 року м. Житомир справа № 240/3904/19
категорія 113040000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Майстренко Н.М.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Фізичної особи-суб`єкта підприємницької діяльності ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови і припису,
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень №ЖТ0470/84/АВ/П, складений 14.02.2019 інспектором праці Крупіч Валентиною Миколаївною;
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу Управління Держпраці у Житомирській області від 07.03.2019 №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТДФС про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу у розмірі 250380,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що висновки контролюючого органу про наявність порушень, що викладені у акті інспекційного відвідування від 14.02.2019 №ЖТ0470/84/АВ, не відповідають фактичним обставинам справи. Наголошує, що інспекційне відвідування проведено на підставі анонімного звернення.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 09.07.2019, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019, у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 16.06.2021 у справі №240/3904/19 касаційну скаргу фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 задоволено. Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 09.07.2019 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.11.2019 скасовано, а справу №240/3904/19 направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Скасовуючи рішення судів попередніх інстанцій, Верховний Суд вказав, зокрема, на те, що судами не були перевірені обставини щодо анонімності звернення ОСОБА_2 та не надано оцінки відповідним доводам позивача.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 08.07.2021 прийнято до свого провадження та призначено підготовче судове засідання на 18.08.2021.

Ухвалою суду від 02.11.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 15.11.2021.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази, наявні у матеріалах справи, а також зважаючи на відсутність перешкоди для розгляду справи у судовому засіданні та приймаючи до уваги відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, судом постановлено протокольну ухвалу про подальший розгляд справи у письмовому провадженні.

Судом встановлено, ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на момент виникнення спірних правовідносин та винесення спірних рішень, був зареєстрований як фізична особа-підприємець з 27.08.2001. Види діяльності: код КВЕД 02.20 Лісозаготівлі; код КВЕД 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво; код КВЕД 16.23 Виробництво інших дерев`яних будівельних конструкцій і столярних виробів; код КВЕД 20.14 Виробництво інших основних органічних хімічних речовин (основний); код КВЕД 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами; код КВЕД 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами.

До Управління Держпраці у Житомирській області 12.02.2019 за вх. №3-106 надійшла заява ОСОБА_2 від 11.02.2019, відповідно до змісту якої повідомляється, що в селі Радовель Олевського району Житомирської області працює ОСОБА_1 , який займається випалюванням вугілля в урочищі ПОВК та не оформлює працівників, які в нього працюють. Сам ОСОБА_1 є приватним підприємцем з міста Житомира. У зв`язку із викладеним, просить перевірити останнього та змусити оформити працівників.

Відповідно до наказу Управління Держпраці у Житомирській області "Про проведення заходу державного контролю у ФОП ОСОБА_3 " від 12.02.2019 №334 та направлення на проведення заходу державного контролю від 12.02.2019 №290/04 посадовими особами контролюючого органу було проведено захід державного контролю у формі інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_3 з питань додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.

За результатами проведення інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування фізичної особи, яка використовує найману працю, від 14.02.2019 №ЖТ0470/84/АВ, відповідно до розділу ІІІ якого встановлено порушення частини третьої статті Кодексу законів про працю України, постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 №413, в частині фактичного допуску до роботи працівників без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника та без повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу.

Так, у ході проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування, при виході 13.02.2019 за місцем фактичного здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_3 на підставі відеофіксації та усних пояснень працівників встановлено, що 2 (два) працівники допущені до робіт по випалюванню деревного вугілля без оформлення трудових відносин, а саме: ОСОБА_4 (повідомив, що неповнолітній, його вік складає 17 років) та ОСОБА_5 . Виявлене порушення є триваючим на день проведення заходу державного контролю.

Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Житомирській області Крупіч В.М. винесено припис про усунення виявлених порушень від 14.02.2019 №ЖТ0470/84/АВ/П, відповідно до змісту якого позивача зобов`язано усунути порушення, визначені у акті інспекційного відвідування до 05.03.2019.

Постановою про накладення штрафу №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТД-ФС від 07.03.2019 на позивача за порушення частини третьої статті Кодексу законів про працю України, постанови Кабінету Міністрів України від 17.06.2015 №413 та на підставі абзацу 2 частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України накладено штраф у розмірі 250380,00 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96).

Пунктом 1 Положення №96 визначено, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику, зокрема, у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до п. 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Підпунктом 6 пункту 4 Положення №96 визначено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Як встановлено судом, наказ від 12.02.2019 №334 "Про проведення заходу державного контролю у ФОП ОСОБА_1 " прийнято, зокрема, на підставі пп. 3 п. 5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 26.04.2017 №295, а саме: за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту (лист від 12.02.2019 №106).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) врегульовані положеннями Закону України від 05.04.2007 №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (надалі - Закон №877).

Приписами частин 4 та 5 статті 2 Закону №877 визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами та зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

З огляду на зазначені приписи Закону, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється за наявності підстав виключно у встановленому Законом №877 порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах.

Конституційне поняття "закон", на відміну від поняття «законодавство», не підлягає розширеному тлумаченню. Це нормативно-правовий акт, прийнятий Верховною Радою України в межах її повноважень.

Єдиним діючим законом, який регулює порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) є Закон №877. Відтак, при проведенні заходів державного контролю (нагляду) підлягають застосуванню усі положення Закону №877, оскільки будь-яких особливостей іншими законами не встановлено.

Одночасно слід зазначити, що КЗпП не визначає особливостей здійснення органами державного нагляду (контролю) заходів державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю.

У свою чергу, постанова Кабінету міністрів України від 29.04.2017 № 295 "Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" є підзаконним нормативно-правовим актом.

Отже, повертаючись до регулювання питання здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про працю саме Законом, судом враховується, що статтею 1 Закону №877 визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Згідно з ч. 4 статті 4 Закону №877 виключно законами встановлюються спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Положеннями статті 6 Закону №877 визначено перелік підстав для здійснення позапланових заходів, серед яких, зокрема, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частиною 2 ст. 6 Закону №877 визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Здійснивши фактично позаплановий захід державного контролю позивача у формі інспекційного відвідування, який передбачений Конвенцією міжнародної організації праці №81 1947 про інспекцію праці у промисловості і торгівлі, ратифікованою Законом від 08.09.2004 №1985-ІV, відповідач підставою для такого контролю у розумінні вимог Закону №877 визначив звернення від 12.02.2019 №106.

Дослідивши зазначене звернення як можливу правову підставу для здійснення позапланового заходу, суд зазначає, що воно жодним чином не узгоджується з вимогами Закону №877 для можливості його кваліфікації як підстави, яка б обумовлювала законність дій відповідача щодо проведення інспекційного відвідування. Так, Закон №877 визначає ряд умов, за яких звернення фізичної особи є підставою для здійснення позапланового заходу: таке звернення має стосуватись порушень, що спричинило шкоду правам заявника; порушення прав заявника має бути підтверджено відповідними доказами; позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням відповідного центрального органу виконавчої влади; посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити суб`єкту господарювання таке погодження; перевірці підлягають лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення позапланового заходу, із їх зазначенням у направленні на проведення заходу державного контролю.

Усі ці умови відповідачем дотримані не були. Натомість, в якості правової підстави для проведення інспекційного відвідування відповідачем застосовано звернення ОСОБА_2 , адресою якого вказано с. Радовель Олевського району Житомирської області, зміст якого зводиться виключно до повідомлення обставин того, що у с. Радовель працює ОСОБА_1 , який займається випалюванням вугілля в урочищі ПОВК та не оформлює працівників, які в нього працюють.

На запит суду староста Радовельського старостинського округу Олевської міської ради Житомирської області надав відповідь від 02.09.2021 №1746 про те, що ОСОБА_2 у с. Радовель Олевського району Житомирської області не був зареєстрований, факт проживання без реєстрації на даний час незафіксоване.

Оцінюючи ці обставини, суд констатує, що підставою для проведення позапланового заходу державного контролю стало звернення особи з зазначенням у ньому ідентифікаційних відомостей особи, які не відповідали дійсності, без забезпечення можливості ідентифікувати обставини того, яке відношення має діяльність позивача до цієї особи, а також без можливості взагалі ідентифікувати особу заявника.

Статтею 1 Конституції України Україна проголошується правовою державою. Згідно загальнотеоретичних положень про державу у концепції правової держави правове регулювання діяльності держави, її органів та посадових осіб будується за принципом "заборонено все, за винятком того, що прямо дозволяється законом".

Відповідач, здійснивши захід позапланового контролю без дотримання імперативних вимог Закону №877, порушив наведений принцип.

Що стосується посилань відповідача на приписи постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 №295, то суд звертає увагу, що за змістом підпунктів 1, 2, 3 пункту 5 Порядку №295 підставою для проведення інспекційного відвідування також може бути звернення не будь-якої фізичної особи, а лише особи, щодо якої порушено законодавство про працю.

Оскільки вказане звернення не відповідало навіть вимогам щодо звернення, які можуть бути підставою для інспекційного відвідування відповідно до підпунктів 1, 2 пункту 5 Порядку № 295, проведення заходу контролю за відсутності передбачених законом підстав до цього не може вважатись законним.

Крім того, відповідно до статті 3 Закону №877 одним з основних принципів державного нагляду (контролю) є неприпустимість проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами.

За правилами ч. 1 ст. 8 Закону України "Про звернення громадян" письмове звернення без зазначення місця проживання, не підписане автором (авторами), а також таке, з якого неможливо встановити авторство, визнається анонімним і розгляду не підлягає.

Звернення, яке стало підставою для проведення заходу контролю, не відповідало вимогам Закону про звернення громадян, оскільки не містило місця проживання заявника. Таким чином, це звернення не підлягало розгляду, а проведення заходу державного контролю на підставі такого звернення суперечить принципу державного нагляду (контролю) щодо неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 КАС України у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

Судом також враховується, що на день прийняття судового рішення у даній адміністративній справі набрала законної сили постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 у справі №826/8917/17, якою визнано нечинною постанову Кабінету міністрів України від 29.04.2017 № 295 "Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". Мотивом ухвалення такого судового рішення стало, зокрема, те, що оскаржувана постанова за своєю суттю суперечить вимогам чинного законодавства.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем було незаконно ініційовано та здійснено позаплановий захід державного контролю діяльності позивача, правовим наслідком чого з врахуванням норми ч. 2 ст. 2 КАС України, яка закріплює матеріально-правові основи діяльності суб`єкта владних повноважень, є те, що такий незаконний захід контролю не може породжувати виникнення законних підстав для винесення припису та застосування до суб`єкта господарювання штрафу.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Таким чином, з урахуванням встановлених фактичних обставин справи суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з адміністративним позовом позивачем сплачений судовий збір у розмірі 4424,80 грн., що підтверджується квитанцією від 03.04.2019, зважаючи на що судові витрати, понесені позивачем, належить відшкодувати за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

Позов Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень від 14.02.2019 №ЖТ0470/84/АВ/П.

Визнати протиправною та скасувати постанову від 07.03.2019 №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТДФС про накладення на Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штрафу у розмірі 250380,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008, ) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) документально підтверджені судові витрати у сумі 4424,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду складено у повному обсязі: 07.12.2021.

Суддя Н.М. Майстренко