Справа № 640/29569/21
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2021-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 грудня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Бужак Н.П., Кобаля М.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 жовтня 2021 року у справі за заявою Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Покровська СЕС» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна, -

В С Т А Н О В И В:

20 жовтня 2021 року до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Заявник, ГУ ДПС у м. Києві) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Покровська СЕС» (далі - Відповідач, ТОВ «ДТЕК Покровська СЕС»), в якій заявник просив підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Покровська СЕС» (), застосованого рішенням керівника контролюючого органу.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.10.2021 заяву залишено без розгляду.

Не погоджуючись із викладеним в ухвалі рішенням Заявник подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.10.2021 апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки Апелянтом пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а заяви про його поновлення подано не було; до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору. Судом надано строк для усунення недоліків - десять днів з моменту отримання копії зазначеної ухвали, яку було отримано Позивачем 18.11.2021.

Крім того, на виконання вимог ухвали суду від 22.10.2021 на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду 23.11.2021 надійшла справа, з матеріалів якої вбачається, що копію оскаржуваної ухвали від 22.10.2021 отримано ГУ ДПС у м. Києві 02.11.2021 (а.с. 47). Викладене, з урахуванням приписів ч. 8 ст. 283 та п. 2 ч. 2 ст. 295 КАС України та практики Верховного Суду у справі, зокрема, 352/1530/18, свідчить, що подання апеляційної скарги 09.11.2021 мало місце у межах встановленого процесуальним законом десятиденного строку.

Поряд з цим, на адресу суду від ГУ ДПС у м. Києві надійшла заява про продовження процесуального строку для усунення недоліків, в обґрунтування якої зазначено, що вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху неможливо виконати через тривалість процедури сплати судового збору і блокування рахунків, у той час як Заявник має гарантоване національним та міжнародним законодавством право на апеляційне оскарження.

Розглянувши подану заяву, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У свою чергу, згідно ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги. При цьому, судом апеляційної інстанції було надано Заявнику максимальний визначений законодавцем строк для усунення недоліків.

Верховний Суд в ухвалі від 05.07.2021 у справі № 320/10912/20 підкреслив, що продовження процесуального строку є правом, а не обов`язком, суду і повинно здійснюватися за наявності для цього обґрунтованих підстав. Умовою продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги є наявність достатніх доказів того, що після такого продовження строку відпадуть обставини, які перешкоджають виконанню ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Разом з тим, жодних доказів вчинення дій, спрямованих на забезпечення сплати судового збору на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, Апелянтом не надано.

Посилання Апелянта на блокування органами ДКС України рахунків ГУ ДПС у Київській області, що унеможливлювало своєчасну сплату судового збору, суд вважає помилковим та таким, що не узгоджується з положеннями п. 25 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (у редакції, яка набрала чинності 30.03.2018), який визначає, що на час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

У постанові від 21.11.2019 у справі №804/3200/18 Верховний Суд підкреслив, що довготривала процедура сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Наведений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26.03.2020 у справі № 805/2688/18-а.

Судом враховується, що законодавчо закріплений обов`язок суду надати достатній для усунення недоліків апеляційної скарги строк, насамперед, обумовлений специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не забезпечив оскарження у встановленому законом порядку рішення суду першої інстанції, відносини стають стабільними із набранням законної сили рішенням суду.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви про продовження строків для усунення недоліків.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу Апелянту, відмовивши у задоволенні заяви про продовження процесуального строку.

Керуючись ст. ст. 121, 169, 248, 295, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Головного управління ГУ ДПС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 жовтня 2021 року у справі за заявою Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Покровська СЕС» про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Н.П. Бужак

М.І. Кобаль