Справа № 182/8306/21
Суддя: Рунчева О. В.
Дата ухвалення: 2021-12-07 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 182/8306/21
Провадження № 2-а/0182/78/2021
У Х В А Л А

Іменем України

07.12.2021 року м. Нікополь

Суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Рунчева О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до НРУП ГУНП в Дніпропетровській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення -

В С Т А Н О В И В:

01.12.2021 року позивач звернулася до суду із адміністративним позовом, у якому просила суд закрити провадження у справі про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 44 КУпАП у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Положеннями ст. 222 КУпАП встановлено, що Органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення громадського порядку, правил дорожнього руху, правил паркування транспортних засобів, правил, що забезпечують безпеку руху транспорту, правил користування засобами транспорту, правил, спрямованих на забезпечення схоронності вантажів на транспорті, а також про незаконний відпуск і незаконне придбання бензину або інших паливно-мастильних матеріалів, зокрема ч. 1 ст. 126 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Отже, належним відповідачем у справах цієї категорії є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями.

Пунктом 2 ч. 5 ст. 160 КАСУ передбачено, що в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Таким чином, позивачеві необхідно вирішити питання щодо визначення належного відповідача у справі, оскільки НРУП ГУНП в Дніпропетровській області є струкрутним підрозділом Голового управління національної поліції в Дніпропетровській області, тому саме Голове управління національної поліції в Дніпропетровській області має бути відповідачем по даній справі.

Також у відповідності до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

В той же час позивач просить закрити провадження у справі про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 44 КУпАП у зв`язку з відсутністю у її діях складу адміністративного правопорушення без відповідних вимог про скасування відповідного рішення суб`єкта владних повноважень. Тому слід уточнити вимоги позову у відповідності до змісту положень ст. 286 КАС України.

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору, відповідно до закону.

18 березня 2020 року Великою Палатою Верховного Суду за наслідком розгляду касаційних скарг по адміністративній справі № 543/775/17 ухвалено постанову, в якій Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13 грудня 2016 року (провадження № 21-1410а16), та вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та вподальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення. Також Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі викладеного, суд враховуючи висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений в постанові від 18 березня 2020 року по справі № 543/775/17, та зазначає, що за подання фізичною особою адміністративного позову про оскарження постанови про адміністративне правопорушення справляється судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 1 статті 4Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2020 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб у 2021 році з 01 січня встановлений у розмірі 2 270 гривень.

Отже, судовий збір за подання до суду фізичною особою позовної заяви про оскарження постанови про адміністративне правопорушення у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 454 гривень.

Сплата судового збору за подання адміністративного позову є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду. Проте, позивачем, в супереч вимог закону, до позову не надано документ на підтвердження сплати судового збору, чи документ, що вказує про звільнення від сплати.

Отже, позивачу необхідно надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору за вимогу про скасування постанови про адміністративне правопорушення в сумі 454,00 грн. або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору.

Також всупереч п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС, у позові відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, суд вважає за необхідне вказати, що до позову ОСОБА_1 додано копію постанови ГАБ № 724214 з якої взагалі не вбачається текст. Тому позивачу необхідно надати відповідні документи належної якості.

Згідно зі ст.169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючисьст. 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до НРУП ГУНП в Дніпропетровській області про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О. В. Рунчева