Справа № 569/2833/21
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2021-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2021 року Справа № 569/2833/21 пров. № А/857/17912/21
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

судді-доповідача - Качмара В.Я.,

суддів - Большакової О.О., Затолочного В.С.,

при секретарі судового засідання - Рибачука А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Поліської митниці Держмитслужби (правонаступник Рівненська митниця) про скасування постанови в порушення митних правил, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рівненського міського суду Рівненської області від 20 липня 2021 року (суддя Панас О.В., м.Рівне),-

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Поліської митниці Держмитслужби (далі - Митниця; в якому просив скасувати постанову в справі про порушення митних правил №0456/20400/20 від 09.09.2020 та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 20 липня 2021 року позов залишено без розгляду.

Не погодившись із постановленою ухвалою, її оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та порушення норм процесуального права, просить таку скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У доводах апеляційної скарги вказує, що ним було подано обґрунтоване клопотання про відкладення розгляду справи призначеної на 11.05.2021, шляхом направлення на офіційну електронну адресу Рівненського міського суду Рівненської області. Також, на цю ж електронну адресу, було направлено клопотання про розгляд справи без участі позивача, призначеної на 20.07.2021, однак повідомлень про неможливість його прочитання з електронної мережі суду не надходило. Також, посилається на норму частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), якою визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідач відзиву на апеляційну скаргу не подав. Розгляд справи просив проводити у відсутності його представника.

Разом з тим від Митниці надійшло клопотання про заміну сторони відповідача правонаступником. Вказане клопотання мотивовано тим, що відповідно до наказу Держмитслужби від 29.10.2020 №489 «Про затвердження положень про територіальні органи Держмитслужби» здійснюється реорганізація Держмитслужби шляхом створення митниць, як відокремлених підрозділів Держмитслужби, у тому числі Рівненської митниці. Згідно з наказом Держмитслужби від 30.06.2021 №472 01.07.2021 розпочала роботу Рівненська митниця.

Статтею 52 КАС визначено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання заявника про заміну сторони відповідача Митниці на правонаступника Рівненська митниця.

Позивач просив проводити розгляд справи у його відсутності та відсутності його представника.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач та його представник повторно, без поважної причини не з`явилися в судове засідання, з заявою про розгляд справи у їх відсутність не зверталися, що є зловживанням процесуальними правами.

Такі висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.

Апеляційним судом, з урахуванням встановленого судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що ухвалою Рівненського міського суду Рівненської області від 12 лютого 2021 року відкрито спрощене позовне провадження в цій справі та призначено судове засідання на 25.03.2021 о 15:00 год, з викликом сторін (а.с. 43).

25.03.2021 судове засідання відкладено на 11.05.2021, оскільки від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з перебуванням у відрядженні (а.с.50).

11.05.2021 судове засідання відкладено на 20.07.2021, оскільки представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю в іншому судовому засіданні (а.с.58).

19.07.2021 представником позивача направлено клопотання на офіційну електронну адресу суду з обґрунтуванням неможливості явки у судове засідання у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні, та з проханням розглянути справу без його участі. Дане клопотання судом отримано 19.07.2021 о 16:29 год, про що свідчить звіт оператора поштової скриньки «Gmail» та скріншот сторінки надісланого листа (а.с.72-73, 81).

Проте, з невідомих причин, таке клопотання зареєстровано не було та залишено поза увагою судом при постановленні оскарженої ухвали про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Передбачене пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 07 липня 1989 року у справі «AlimentariaSanders S.A. v. Spain» (Alimentaria Sanders S.A. проти Іспанії).

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, ЄСПЛ у цьому рішенні зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, у дотриманні стандартів доступу до суду, передбачених пунктом 1 статті 6 Конвенції, важливе значення має добросовісна поведінка також і позивача.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено статтею 205 КАС. Частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише в разі повторної неявки.

Аналіз зазначеної норми вказує, що підставами для залишення позовної заяви без розгляду є: неявка позивача в судове засідання без поважних причин, неповідомлення суду про причини неявки, неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності, а також, за умови якщо відповідач не наполягає на розгляді справи по суті.

Правила цієї статті встановлюють умови та підстави, які спрямовані на те, щоб учасники судового процесу й, зокрема, суд не могли свавільно обмежити право особи на судовий розгляд справи по суті заявлених вимог через ухвалення будь-якого виду судового рішення, що припинить провадження у справі. Водночас правила цієї статті прописують наслідки та умови, які можуть настати для особи, яка не дотримується правил (процесу) судового провадження.

Частина п`ята статті 205 КАС сконструйована таким чином, що дає суду можливість не розглядати позовну заяву особи і повернути її без розгляду її автору, що має вигляд застосування до особи, яка ініціювала позовне провадження, своєрідної форми відповідальності за дії, пов`язані з неявкою на засідання суду.

Законодавче формулювання положення частини п`ятої статті 205 КАС «… якщо неявка перешкоджає розгляду справи» означає, що суд може розглянути позов по суті, однак не зобов`язаний цього робити. Це законодавче формулювання змістовно викладено у вигляді умови, яка в кожному конкретному випадку (правовій ситуації, казусові) повинна оцінюватися окремо в межах відповідних спірних відносин, які диктують її застосування.

Наведена норма також кореспондується із закріпленим у пункті 4 частини першої статті 240 КАС правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи в судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання цими правами не допускається.

Зі змісту оскаржуваної ухвали видно, що підставою для залишення позову без розгляду стала повторна неявка представника позивача у судові засідання 11.05.2021 та 20.07.2021, не подавши підтверджуючих документів поважності причини неявки у судове засідання призначене на 11.05.2021, не повідомивши причину неявки у судове засідання - 20.07.2021.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, представник позивача обґрунтував неявку 11.05.2021 зайнятістю в іншому судовому засіданні, що підтверджується довідкою з сайту Судова влада України. Також, факт зайнятості підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру судових рішень (а.с.54, 74-79).

Стосовно неявки в судове засідання 20.07.2021 апеляційний суд зазначає наступне. 19.07.2021 о 16:29 представником позивача надіслано на офіційну електронну адресу суду клопотання про неможливість з`явитися в судове засідання, та в якому просив розгляд справи провести без його участі. Як зазначає апелянт, будь-яких електронних повідомлень про те, що це клопотання не було прийнято чи містить віруси, або інші проблеми з прочитанням, на електронну адресу представника позивача не надходило. Однак, таке клопотання не було зареєстровано, і відповідно не взято до уваги при постановленні оскаржуваної ухвали.

З огляду на вищесказане, вбачається що позивач та його представник демонстрували добросовісну поведінку в судовому процесі, належно користуючись своїми правами передбаченими КАС. Було вжито всіх заходів щодо повідомлення суду першої інстанції про необхідність відкласти судове засідання 11.05.2021, та про бажання провести розгляд справи без їх участі 20.07.2021.

Таким чином, з аналізу вказаних норм та обставин справи суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що в даному випадку не може бути застосований пункт 4 частини першої статті 240 КАС, у зв`язку із чим залишення позову без розгляду не відповідає вимогам процесуального закону.

Відповідно до статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Підсумовуючи, суд апеляційної інстанції приходить до переконання про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання. Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до цього ж суду для продовження її розгляду по суті.

Керуючись статтями 308, 310, 312, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Рівненського міськрайонного суду Рівненської області від 20 липня 2021 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач В. Я. Качмар
судді О. О. Большакова
В. С. Затолочний
Повне судове рішення складено 6 грудня 2021 року.