Справа № 260/3447/21
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

23 листопада 2021 року м. Ужгород№ 260/3447/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Петрус К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - Мелай М.Ю.,

відповідача: ГУ Національної поліції України в Закарпатській області, представник - Яблонський О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області про визнання протиправним наказу, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошена вступна та резолютивна частини Рішення. Повний текст Рішення виготовлено та підписано 02 грудня 2021 року.

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області, яким просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30.06.2021 року № 1510 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності оперуповноваженого СКП відділення поліції №1 Берегівського РВП капітана поліції ОСОБА_1 " про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну посадову відповідність;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 908,00 грн.

Позовна заява мотивована тим, що наказом начальника Головного управління Національної поліції в Закарпатській області № 1510 від 30.06.2021 року на позивача, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 13 розділу III Дисциплінарного статут Національної поліції України, накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну посадову відповідність, з яким його було ознайомлено 07.07.2021 року.

Позивач з вищенаведеним наказом не погоджується, оскільки дисциплінарного правопорушення чи проступку не вчиняв, а під час здійснення службового розслідування було грубо порушено порядок його проведення.

В судовому засіданні, позивач та його представник підтримали позовні вимоги та просили суд їх задовольнити. Додатково просив врахувати пояснення надані в судовому засіданні, щодо кожного факту зазначеного в службовому розслідуванні.

Представником відповідача до суду було подано відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що під час перевірки відділення поліції № 1 Берегівського РУП було встановлено, що оперуповноважений СКП відділення поліції № 1 Берегівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_1 перебуваючи у складі слідчо-оперативної групи відділення поліції та здійснюючи обслуговування викликів та повідомлень громадян допустив ряд порушень - залишив у службовому кабінеті відділення поліції отримані ним спеціальні засоби, а саме кайданки та газовий балончик, ніс службу у складі СОГ із табельною вогнепальною зброєю, яку отримав у черговій частині відділення поліції та особистим спецзасобом для відстрілу гумовими кулями серії НОМЕР_3 на який не мав дозволу та окремо не забезпечив належне виконання пункту 10 розділу 13 Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України.

Оскільки на робочому столі капітана поліції ОСОБА_1 було виявлено наглядову справу, яка перебувала у його провадженні на особу, відносно якої судом, обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заведену на громадянина ОСОБА_3 то у ході огляду встановлено, що вказана контрольно - наглядова справа ведеться із порушеннями, а саме на сторінці № 2 (провадження додатку 2) у відомості про здійснення контролю за особою, яка утримується під домашнім арештом від немає жодної відмітки (рапорта) про здійснення перевірок громадянина, що є порушенням з боку капітана поліції ОСОБА_1 пункту 9 та абзацу 4 частини 2 розділу 3 Інструкції про порядок виконання органами Національної поліції ухвал слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та про зміну раніше обраного запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в частині негайного, інформування органів поліції щодо забезпечення виконання рішення суду.

При перевірці дорожнього листа № 4 за червень 2021 року на службовий автомобіль марки "Шкода Октавія" встановлено, що вказаний автомобіль виписаний з 08 год 00 хв. 17 червня 2021 року, тобто в дорожньому листі вказано наступний день (день повернення автомобіля), а не день реального отримання -16 червня 2021р. що є порушенням пунктів 9 та 12 розділу 3 Порядку використання та зберігання транспортних засобів Національної поліції України.

Таким чином, відповідач вважає, що оскаржуваний наказ № 1510 від 30.06.2021 р. про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність прийнято у відповідності Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечив та просив суд відмовити у його задоволенні.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

В рапорті "Про результати перевірки відділів та відділень поліції ГУНП в Закарпатській області", зазначено, що під час здійснення перевірки відділень поліції № 1 Берегівського РУВ ГУНП було виявлено наступні недоліки, а саме:

- оперуповноважений СКП відділення поліції № 1 Берегівського РУВ ГУ НП, який перебував у складі СОГ здійснював обслуговування викликів та повідомлень громадян без спеціальних засобів (газового балончика та кайданок), як стало відомо у ході перевірки вказані спеціальні засоби перебували на поясній системі у службовому кабінеті № 20,

- ніс службу у складі СОГ із вогнепальною зброєю, яку отримав у черговій частині та особистим спецзасобом для відстрілу гумовими кулями серії НОМЕР_3, 1990 р.в., (із набоями у кількості 7 штук) дозвіл на який на момент перевірки пред`явити не зміг, аргументуючи, що забув його вдома. У подальшому пред`явив фото дозволу на спецзасіб з мобільного телефону;

- у службовому кабінеті № 20 на робочому столі ОСОБА_1 було виявлено наглядову справу на особу, відносно якої судом обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заведену 13.05.2021 р. на гр. ОСОБА_3 . У ході огляду встановлено, що вказана справа ведеться із порушенням, а саме на сторінці № 2 (провадження додатку 2) у відомості про здійснення контролю за особою, яка утримується під домашнім арештом немає жодної відмітки про здійснення перевірок. На рапорті про дозвіл на постановку на облік в категорію "Домашній арешт" гр. ОСОБА_3 відсутня резолюція начальника ВП № 1 Берегівського РВП ОСОБА_6;

- дорожній лист № 4 за червень 2021 року на службовий автомобіль марки "Шкода Октавія", н.з. НОМЕР_1 ОСОБА_1 ведеться із порушенням, а саме під час здійснення перевірки 16.06.2021 р. вказаний автомобіль виписаний з 08.00 17.06.2021 р., тобто на день пізніше.

Також в рапорті додатково зазначено, що незначні недоліки були усунуті на місці.

Наказом т.в.о начальника ГУ НП в Закарпатської області від 18.06.2021 р. № 143 "Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування" призначено службове розслідування за фактом виявлених у ході перевірки ряду недоліків під час несення служби з боку оперуповноваженого СКП ОСОБА_1 +

Висновки службового розслідування затверджені начальником ГУ НП в Закарпатській області 29.06.2021 року.

На підставі наведеного Наказом ГУ НП в Закарпатській області №1510 від 30.06.2021 року за порушення службової дисципліни, вимог статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1,2 розділу 1 статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VІІІ "Про Національну поліцію", пункту 10 розділу 13 Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 15.05.2020 за №443/34726, пункту 9 та абзацу 4 частини 2 розділу III Інструкції про порядок використання органами Національної поліції ухвал слідчого судді, суду про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та про зміну раніше обраного запобіжного заходу на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в частині негайного, інформування органів поліції щодо забезпечення виконання рішення суду, затвердженої наказом МВС України від 13.07.2016 № 654, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 03.08.2016 за № 1087/29217, пунктів 9,12 розділу III Порядку використання та зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2018 № 757 та пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилось у несенні служби без спеціальних засобів та одночасному перебуванні на службі із власним пристроєм для відстрілу гумовими кулями, порушенням умов ведення контролю наглядової справи на особу, яка перебуває на домашньому арешті, порушення ведення документації на службовий транспортний засіб та перешкоджанні у проведенні службового розслідування оперуповноваженого СКП відділу поліції № 1 Берегівського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_1 , відповідно до пункту 4 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, попереджено про неповну службову відповідність.

Щодо ніби то встановленого відповідачем порушення - здійснення позивачем обслуговування викликів та повідомлень громадян без отриманих спеціальних засобів (газового балончика та кайданок) слід повідомити наступне.

Так, згідно з наявною в матеріалах справи книгою видачі й приймання озброєння ВП № 1 Берегівського РУП, ОСОБА_1 отримав такі спеціальні засоби: пластиковий кийок, бронежилет та каску. Оскільки кайданки та газовий балончик ОСОБА_1 не видавалися, то відсутність таких суд не може вважати порушенням з боку позивача.

Факт несення служби у складі СОГ із вогнепальною зброєю, яку отримав у черговій частині та особистим спецзасобом для відстрілу гумовими кулями не знайшов свого підтвердження при дослідженні в судовому засіданні. Спецзасіб для відстрілу гумовими кулями знаходився в службовому кабінеті - в особистій сумці та не використовувався під час несення служби. Дозвіл на вказаний засіб виданий ще 21.05.2020р. (а.с.13) та був в подальшому пред`явлений особою у вигляді фото з мобільного телефону та безпосередньо копією дозволу у формі книжечки.

Щодо «основного порушення» ОСОБА_1 нібито встановленого відповідачем - порушення умов ведення контролю наглядової справи на особу, яка перебуває на домашньому арешті слід повідомити наступне.

Відповідно до наявного в матеріалах справи журналу реєстрації та обліку постанов, доручень ГУ НП, службових телеграм, запитів які надійшли на виконання до сектору КП Виноградівського ВП, а саме запису № 67 від 24.05.2021 року, ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області щодо застосування домашнього арешту, була передана на виконання старшому оперуповноваженому ОСОБА_5 , яким в свою чергу і була сформована наглядова справа. Тобто вказана справа обліковувалася за о/у ОСОБА_5 .

Також судом було встановлено, що позивач у період з 24.05.2021 року по 02.06.2021 року перебував на лікарняному, що підтверджується наявним в матеріалах справи листком непрацездатності серії АЛВ № 570978 , який також був поданий вчасно і до кадрової служби відповідача.

Пояснення оперуповноваженого ОСОБА_5 в частині надходження ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно гр. ОСОБА_3 та факту реєстрації матеріалів за ним для подальшого виконання та формування справи з внесенням відомостей до бази 28.05.2021 року знайшли своє підтвердження.

Факт передачі згаданої справи до ОСОБА_1 документально не підтверджений. Відповідачем не надано жодних доказів, що саме ОСОБА_1 був відповідальний за ведення матеріалів наглядової справи.

Таким чином, безпідставним та необґрунтованим є твердження відповідача про те, що саме ОСОБА_1 порушив умови ведення контролю наглядової справи на особу, яка перебувала на домашньому арешті.

Щодо перевірки дорожнього листа № 4 за червень 2021 року на службовий автомобіль марки "Шкода Октавія" слід повідомити наступне. Згідно дорожнього листа вказаний автомобіль отримано з 08 год 00 хв. 17 червня 2021 року, тобто в дорожньому листі вказано наступний день (день повернення автомобіля), а не день реального отримання автомобіля -16 червня 2021р. Вказану обставину позивач визнає та зазначає, що дійсно була допущена помилка в числовому зазначенні дати. Однак вказана помилка не нанесла шкідливих наслідків відповідачу. Вказаний транспортний засіб використовувався за призначення та був повернутий в справному вигляді, що свідчить про відсутність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку та не може бути в прямому розумінні порушенням пунктів 9 та 12 розділу 3 Порядку використання та зберігання транспортних засобів Національної поліції України.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VIII).

У своїй діяльності поліція відповідно до ч.1 ст.3 Закону № 580-VIII керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 1 ст. 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами 1,2 статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що в разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Закон України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" набрав чинності 07 жовтня 2018 року.

Згідно з преамбулою Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Системний аналіз наведених вище положень Дисциплінарного статуту дає підстави для висновку, що порушенням поліцейським службової дисципліни вважається невиконання чи неналежне виконання ним обов`язків, визначених статтею 1 цього Статуту, у тому числі, основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється (частина п`ята статті 13).

Як обумовлено частинами першою та другою статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Разом із тим, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

У відповідності до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893). Цей наказ прийнятий відповідно до частини десятої статті 14, частини сьомої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, з метою належної організації заходів, спрямованих на зміцнення службової дисципліни в діяльності органів та підрозділів Національної поліції України, запобігання надзвичайним подіям за участю поліцейських, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни.

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пунктом 4 розділу VI Порядку № 893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування, зокрема: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: - висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; - вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;- відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; - запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування (пункт 5 розділу VI Порядку).

Наведені приписи узгоджуються з положеннями статей 15, 19 Дисциплінарного статуту.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Суб`єкт владних повноважень, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Такий висновок зазначений у Постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі № 640/9717/19.

Беручи до уваги наведене, суд приходить до висновків про те, що відповідач у спірних правовідносинах не забезпечив дотримання частини другої статті 19 Конституції України, оскільки обставини події з`ясував не повно, не взяв до уваги усі суттєві поза розумним сумнівом фактори, міру юридичної відповідальності обрав з явним та очевидно нерозумним перевищенням меж свободи адміністративного розсуду.

Отже, у спірних правовідносинах вчинене відповідачем волевиявлення з приводу реалізації адміністративної функції спричинило безпідставне настання негативних наслідків для заявника у вигляді притягнення до дисциплінарної відповідальності, що є визначеною процесуальним законом підставою для задоволення позову у частині визнання протиправними та скасування оскаржуваного наказу.

Частиною 1 та 2 ст.77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Приписами ст.90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідач не довів правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених ч. 2 ст. 19 Конституції України та ч. 2 ст. 2 КАС України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цьогоКодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, сума судового збору сплачена позивачем при поданні позовної заяви підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі наведеного та керуючись ст. 242-246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області про визнання протиправним наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30.06.2021 року №1510 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності оперуповноваженого відділення поліції №1 Берегівського РУП ГУНП В.Ізая" про притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області (вул. Ф.Ракоці, буд.13, м. Ужгород, Закарпатська область, 88000, код ЄДРПОУ - 40108913) судові витрати у розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень).

Рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.255 КАС України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СуддяП.П.Микуляк