Справа № 160/13919/20
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 листопада 2021 року м. Дніпросправа № 160/13919/20
Суддя І інстанції Турлакова Н.В.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

за участю секретаря судового засідання Солодкової К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Приватного підприємства «Ромбус-Приват»

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «Ромбус-Приват» до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Дніпровська міська рада, про визнання дій протиправними, та скасування витягів, -

ВСТАНОВИВ:

ПП «Ромбус-Приват» звернулося до суду з вищевказаним адміністративним позовом в якому просило:

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області із застосування під час формування Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:114:0011 від 06.06.2019 року №1305-3361 коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) зі значенням 2,0;

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області із застосування під час формування Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:114:0011 від 21.06.2019 року №1305-3331 коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) зі значенням 3,0;

- визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області із застосування під час формування Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:114:0011 від 23.07.2019 року №1097/0/197-19 коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) зі значенням 3,0;

- визнати незаконним та скасувати Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:114:0011 від 06.06.2019 року №1305-3361, сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області;

- визнати незаконним та скасувати Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:114:0011 від 21.06.2019 року №1305-3331, сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області;

- визнати незаконним та скасувати Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :06:114:0011 від 23.07.2019 року №1097/0/197-19, сформований Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що дії відповідача щодо формування витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки значення коефіцієнта Кф у розмірі 2,0 та 3,0. є протиправним.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2021 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції ПП «Ромбус-Приват» подало апеляційну скаргу. Посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вказує нате, що у правовідносинах, пов`язаних з оцінкою земель та земельних ділянок Держгеокадастр і його територіальні органи здійснюють публічно-владні управлінські функції. Тому перевірка законності їх дій (бездіяльності), рішень, зокрема під час формування даних про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки, оформлення таких даних у вигляді витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, має здійснюватися адміністративним судом. Оскаржувані витяги створюють для позивача зміни в майновому стані позивача, оскільки позивач в судовому порядку оскаржує податкові повідомлення-рішення щодо нарахування податкового зобов`язання з орендної плати в основу якого покладено саме оскаржені витяги. Зазначає, що жодних заяв про внесення до Державного земельного кадастру змін до відомостей про орендовану позивачем земельну ділянку , в тому числі в частині зміни її цільового (функціонального ) використанні ані позивач, як користувач земельної ділянки, ані Дніпропетровська міська рада, як її орендодавець та розпорядник не подавали. Крім того вказує на невірне зазначення конкретної дати формування грошової оцінки в оскаржених витягах, в той час як законодавством передбачена лише зазначення такої оцінки на дату видачі таких витягів.

У письмовому відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області просить відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник Дніпровської міської ради просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити без змін рішення суду першої інстанції, інші сторони не з`явились про час та місце слухання справи повідомлялися належним чином. Перебування представників та директора ПП «Ромбус-Приват» в режимі посиленого лікування, без підтверджуючих на те документів (зокрема лікарняних) не може бути визнана поважною причиною неявки в судове засідання.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, а також правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з письмових матеріалів справи, Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Приватне підприємство «Ромбус-Приват» зареєстроване як юридична особа 15.02.2005р., номер запису: 0003680, види діяльності: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний); 46.39 Неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 47.11 Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами; 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування; 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель.

16.08.2005 року між комітетом комунальної власності Дніпропетровської міської ради (правонаступником якого є Департамент по роботі з активами Дніпропетровської міської ради) та Приватним підприємством «Ромбус-Приват» було укладено договір купівлі-продажу №134/А, посвідчений 16.08.2005 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Бондар І.М., зареєстрований в реєстрі за №5393.

Відповідно до п. 1.1 зазначеного Договору, Продавець (Комітет комунальної власності Дніпропетровської міської ради) продає, а Покупець (Приватне підприємство «Ромбус-Приват») купує незавершене будівництво готельного комплексу «Парус» загальною площею 40 808,9 кв. м. за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Набережна В.І. Леніна, 5 згідно з умовами, які визначені у вказаному договорі. Зазначений у цьому договорі об`єкт продано за 23 378 769,26 грн., в т.ч. ПДВ-3 896 461,54 грн.

Пунктом 5.2 Договору було визначено обов`язок покупця у місячний термін після повної оплати за об`єкт звернутись в установленому законом порядку щодо питання відведення, купівлі або оренди земельної ділянки під об`єктом.

Пунктом 5.4 Договору було визначено обов`язок покупця закінчити будівництво об`єкта за початковим призначенням або зі зміною профілю не пізніше 5 років з моменту укладення договору купівлі-продажу. Продовження терміну завершення будівництва вирішується міською радою.

На виконання п.5.2 Договору, Дніпропетровською міською радою було прийнято Рішення від 21.09.2005 року №297/30 «Про передачу Приватному підприємству «Ромбус-Приват» земельної ділянки за адресою: вул. Набережна В.І. Леніна, 5 в оренду по фактичному розміщенню об`єкта незавершеного будівництва (готельний комплекс «Парус»).

20 січня 2006 року між Дніпровською міською радою та Приватним підприємством «Ромбус-Приват» було укладено Договір оренди землі, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу, зареєстрований у реєстрі за №312.

Згідно з п.1.1 вказаного договору ПП «Ромбус-Приват» надавалась в оренду земельна ділянка з кадастровим номером №:06:114:0011.

Цільове використання земельної ділянки за цим договором 1.11.6 (інша комерційна діяльність), п.1.2 Договору.

Відповідно до п.2.3 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на час укладення цього договору становить 14 937 049 грн. 08коп.

Договір укладено на 25 років (п.3.1 Договору).

Зі змісту довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2500 від 07.10.2005 року відомо, що грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером №:06:114:0011 становить 14 937 049 грн. 08коп., віднесена до земель несільськогосподарського призначення та складає:

- зональний коефіцієнт Км2 3.82;

- сукупний локальний коефіцієнт Км3 1.01;

- коефіцієнт функціонального використання Кф 0.50;

- площа ділянки (га) 6,3760.

22.08.2013 року сторонами було укладено Договір про зміни №2, яким п.5.4 Договору №134/А від 16.08.2005р. викладено у такій редакції: «Закінчити будівництво об`єкта за початковим призначенням або зі зміною профілю до 16 серпня 2020 року. Продовження терміну завершення будівництва вирішується міською радою».

Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області проведено перевірку з питань повноти нарахування плати за землю (орендна плата та/або земельний податок) за земельну ділянку що перебуває в користуванні ПП «Ромбус-Приват» на підставі укладеного договору оренди землі площею 6,3760 (кадастровий номер :114:0011) за період з 01.01.2017 року по 31.08.2019 року, за наслідками якої складено Акт від 11.12.2019р. № 15452/04-3-05-04/33396638. Підставою для висновків податкового органу викладених у вказаному акті перевірки внаслідок чого встановлено заниження орендної плати за вищевказану земельну ділянку в період 2017-2019 роки була наявність витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки станом на 01.01.2017р., на 01.01.2018р., та на 01.01.2019р.

На запит позивача, 29.05.2020 року від податкового органу надійшов лист №50233/10/04-36-05-04 від 25.05.2020 року з копіями наступних Витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки:

- з кадастровим номером :06:114:0011 дата формування витягу 06.06.2019 року №1305-3361, із зазначенням коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) станом на 2017 рік зі значенням 2.0;

- з кадастровим номером :06:114:0011 дата формування витягу 21.06.2019року №1305-3331, із зазначенням коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) за 2018 рік станом на 01.01.2019р. зі значенням 3.0;

- з кадастровим номером :06:114:0011 дата формування витягу 23.07.2019 року №1097/0/197-19, із зазначенням коефіцієнту, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) зі значенням 3.0.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції, зокрема, виходив з того, що відповідачем в оскаржуваних витягах коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), визначеного відповідно до Порядку № 489, є правомірним. Витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер. Вчинення дій щодо зазначення у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певних приміток належить до повноважень управління Держгеокадастру. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих такому суб`єкту чинним законодавством, а саме, повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок. Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, у той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 206 ЗК України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Згідно з п. 286.1 ст. 286 Податкового кодексу України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

За правилом п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначені Законом України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 року №1378- далі Закон №1378-IV), який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Відповідно до положень ст. 5 Закону №1378-IV, залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів, економічна оцінка земель та грошова оцінка земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Згідно зі ст. 13 Закону №1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності тощо.

Статтею 18 Закону №1378-IV визначено порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Так, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».

Відповідно до частини 2 статті 20 Закону №1378-IV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (частини 1, 3 статті 23 Закону №1378-IV).

Постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015 року №5 «Про утворення територіальних органів Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру» утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру, зокрема, утворено Головне управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області.

Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Держгеокадастру в області, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України 29.09.2016 року №333 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25.10.2016 року за №1391/29521, Головне управління Держгеокадастру в області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

Згідно з п.п. 4 п. 4 зазначеного Положення, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань надає адміністративні послуги згідно із законом у відповідній сфері.

Аналізуючи вищенаведені правові норми колегія суддів зазначає, що на відповідача, як суб`єкта владних повноважень покладені обов`язки щодо видачі витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок на основі затвердженої рішенням органу місцевого самоврядування технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Пунктами 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року №213, визначено, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку земель».

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року №489, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 року за №1647/29777, затверджено Порядок нормативної грошової оцінки земель населених пунктів (далі - Порядок).

Відповідно до пункту 3 вказаного наказу №489, нормативний акт набирає чинності з дня його офіційного опублікування і застосовується з 1 січня 2017 року.

Таким чином, Порядок №489 повинен застосовуватися до процедур нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, які проводяться з 1 січня 2017 року.

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

В основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.

Згідно з пунктами 3, 5 Розділу ІІ Порядку, коефіцієнт Кф - це коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки та встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року №548.

Додатком 1 до Порядку, який має назву "Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф)" визначено дві примітки наступного змісту:

1. Для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

2. У разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 2,0.

Відповідно до витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки :06:114:0011 від 06.06.2019 року №1305-3361 станом на 2017 рік, від 21.06.2019року №1305-3331 за 2018 рік станом на 01.01.2019р., від 23.07.2019 року №1097/0/197-19 за 2019 рік, код Класифікації видів цільового призначення земель щодо спірної земельної ділянки відсутній, відомості про земельну ділянку позивача не були внесені до Державного реєстру земель, а отже відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель, визначений на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548, як того вимагає пункт 5 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, витяги відповідачем сформовані правомірно, з урахуванням примітки 1 до таблиці "Коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф)" додатку 1 до Порядку №489. Саме цією приміткою передбачено застосування для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру коефіцієнт Кф із значенням 2,00.

Наказ Мінагрополітики України «Про внесення змін до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» від 27.03.2018 № 162, набув чинності 17.07.2018 року - через три місяці після його офіційного опублікування.

Відповідно до наказу, у примітках до додатку 1 до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року № 489, цифри «2,0» замінити цифрами « 3,0».

Відтак, у примітках додатку 1 до Порядку зазначено, що: для земельних ділянок, інформація про які не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 3,0

У разі якщо у відомостях Державного земельного кадастру відсутній код Класифікації видів цільового призначення земель для земельної ділянки, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), застосовується із значенням 3,0.

Коефіцієнт 2,0 застосовувався до внесення змін наказом Мінагрополітики від 27.03.2018 №162 змін до Порядку, і у відповідності до змін з 17.07.2018 року коефіцієнт, що характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) застосовується із зазначенням 3,0.

За даними Державного земельного кадастру на сьогоднішній день та на дату видачі оскаржуваних Витягів у розділі «Цільове призначення земельної ділянки» значиться, що інформація не внесена до відомостей Державного земельного кадастру, а тому на відповідні періоди формування витягів та з урахуванням діючого законодавства (Порядку №489), Кф становив 2,0 та 3,0.

Таким чином, на момент видачі оспорюваних витягів Порядок № 489 був чинним нормативно-правовим актом, застосування якого є обов`язковим для територіальних органів Держгеокадастру при наданні витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, та який в силу вимог чинного законодавства визначає процедуру проведення нормативно грошової оцінки земельних ділянок населених пунктів.

Відповідно до висновків, викладених Верховним Судом у постановах від 17.10.2019 року у справі №817/1814/17 та від 28.07.2020 у справі 817/1789/17 встановлено, що чинним законодавством визначено, що перевірка, аналіз та оцінка технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а саме, витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, на предмет його відповідності законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам здійснюється під час державної експертизи землевпорядної документації, яка організовується і проводиться Держгеокадастром та територіальними органами Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

При цьому, зазначеними вище правовими нормами визначено порядок спростування чи оскарження висновків експертизи землевпорядної документації, в тому числі тих, що стосуються відповідності витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам.

У контексті завдань адміністративного судочинства звернення до суду є способом захисту порушених прав, свобод або законних інтересів позивача. Тому особа повинна довести (а суд встановити), що їй належать права, свободи або законні інтереси, за захистом яких вона звернулася до суду. Права, свободи та законні інтереси, які належать конкретній особі (особам) є предметом судового захисту.

Згідно з частиною 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом.

Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.

Ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.

Таким чином, з урахуванням наведеного вище, колегія суддів приходить до висновку, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер, у зв`язку із чим, підстави для визнання його нечинним та скасування відсутні.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.11.2018 року у справі №814/789/17, від 27.11.2018 року у справі №817/1819/17, від 17.10.2019 року у справі №817/1814/17, від 28.07.2020 у справі 817/1789/17.

Водночас слід вказати, що вчинення дій щодо зазначення у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певних приміток належить до повноважень управління Держгеокадастру. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих такому суб`єкту чинним законодавством, а саме, повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, у той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.

Перевірка, аналіз та оцінка технічної документації нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а саме, витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки на предмет його відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи, входить до компетенції Держгеокадастру та територіальні органи Держгеокадастру в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.

Таким чином, суд не вправі втручатися в діяльність державних органів, що застосовують надані їм у межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження в будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами.

Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

Оскаржуючи дії відповідача щодо внесення до витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки станом на певну дату, позивач фактично оскаржує зміст витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення таких витягів та їх змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача.

У даному спорі позивач порушення своїх прав та інтересів, як суб`єкта плати за землю пов`язує з використанням контролюючим органом оскаржуваних витягів, які було покладено в основу висновків про порушення позивачем податкової дисципліни щодо нарахування та сплати орендної плати за землю та прийняття податкового повідомлення-рішення.

З урахуванням вказаного слід зазначити, що доведення правомірності використання контролюючим органом таких витягів може бути предметом судового розгляду у справі щодо оскарження податкового повідомлення-рішення.

Враховуючи викладене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Наведені в апеляційній скарзі доводи про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які привели до неправильного вирішення спору по суті не знайшли свого підтвердження, а тому рішення суду першої підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, колегія суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Ромбус-Приват» залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 квітня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

В повному обсязі постанова складена 25 листопада 2021 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник