Справа № 640/7762/19
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-12-06 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7762/19 Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області про скасування постанови,

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ДАБІ України в особі Управління ДАБІ у Волинській області, в якому просив скасувати постанову №2/878 від 03 квітня 2019 року Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ТОВ «Гуд Марк» в розмірі 57630,00 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове про задоволення позову. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що притягнення позивача до відповідальності відбулось за наслідками здійснення спроби проведення безпідставно призначеного позапланового заходу, оскільки лист Маневицького відділу поліції не міг бути правовою підставою для проведення відповідного позапланового заходу, оскільки не є вимогою правоохоронного органу про проведення перевірки, при цьому відповідач не мав підстав для вирішення питання про притягнення ТОВ «Гуд Марк» до відповідальності за відсутності доказів про його належне повідомлення про дату розгляду справи.

Відповідач відзив на апеляційну скаргу не подавав. В суді першої інстанції його позиція обґрунтовувалась тим, що позивачем не було допущено посадових осіб відповідача до проведення перевірки, внаслідок чого постанова про накладення на нього штрафу прийнята правомірно.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, наказом Управління ДАБІ у Волинській області від 04.03.2019 №4411 (а.с.36) на підставі вимоги Маневицького ВП ГУНП у Волинській області від 14.12.2018 №6101/62/01-2018 призначено проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Нове будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування водіїв та пасажирів та АГЗП в с. Оконськ Маневицького району Волинської області», замовником якого є ТОВ «Гуд Марк», м.Київ, вул.А.Бучми, 5, .

28.02.2019 на адресу позивача надійшло повідомлення від 15.02.2019 №1003-1.19/484-19 (а.с.45-46) з проханням з`явитись на вказаному об`єкті будівництва з 04 березня 2019 року з необхідними документами для перевірки.

18.03.2019 посадовими особами відповідача складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в яких зафіксовано, що представники ТОВ «Гуд Марк» не з`явились для проведення позапланової перевірки, чим порушили положення п.1 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.1 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №533, відповідальність за що передбачена п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» (а.с.21-25). В протоколі зазначено, що розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 12:00 год 3 квітня 2019 року у приміщення УДАБІ у Волинській області за адресою Волинська область, м.Луцьк, вул.Кременецька, 38.

Також, 18.03.2019 складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось від позивача з`явитися для проведення позапланової перевірки з 01.04.2019 (а.с.26-27).

Зазначені акт, протокол та припис разом з листом від 22.03.2019 №1003-1.19/772-19 (а.с.47) були направлені на адресу позивача засобами поштового зв`язку та отриманні останнім 15.04.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення (а.с.47 зворот).

03.04.2019 відповідачем винесено постанову №2/878, якою у зв`язку з неявкою представників ТОВ «Гуд Марк» для проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Нове будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування водіїв та пасажирів та АГЗП в с. Оконськ Маневицького району Волинської області», чим порушено абз.6 п.12, абз.1 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №533, визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.6 ст.2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 57630,00 грн (а.с.15-16).

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову, дійшов висновку про правомірність прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення та з матеріалів справи не вбачається порушення відповідачем вимог Закону №3038-VI, Порядку №553, Порядку №244 при його прийнятті.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законами України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності», «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України

Пунктом 2 ч.6 статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції на час направлення повідомлення про проведення перевірки) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (пп.7 абз.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Частиною 2 наведеної статті передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Колегія суддів звертає увагу, що покладений в основу наказу про проведення позапланової перевірки від 04.03.2019 №4411 лист Маневицького ВП ГУНП у Волинській області від 14.12.2018 №6101/62/01-2018 (а.с.38) не містить вимоги про проведення перевірки на об`єкті будівництва «Нове будівництво АЗК з пунктом сервісного обслуговування водіїв та пасажирів та АГЗП в с. Оконськ Маневицького району Волинської області», замовником якого є ТОВ «Гуд Марк», натомість, в ньому викладено прохання вирішити питання про притягнення до адміністративної відповідальності замовників та виконавців незаконного будівництва АЗС на земельній ділянці з кадастровим номером :01:002:0031 у с.Оконськ, Маневицького району, що не є тотожним вимозі правоохоронного органу про проведення перевірки.

Таким чином, у наказі про проведення позапланової перевірки ТОВ «Гуд Марк» відповідачем невірно визначено підставу для її проведення, що спростовує висновок суду першої інстанції про законність дій службових осіб відповідача щодо виходу для здійснення такої перевірки.

Натомість, вказаний лист Маневицького ВП ГУНП у Волинській області від 14.12.2018 №6101/62/01-2018 міг бути розцінений як звернення юридичної особи про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, що є окремою підставою для призначення позапланового заходу контролю, який передбачений пп.6 абз.6 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», однак наказ про проведення позапланової перевірки позивача від 04.03.2019 №4411 видано саме на підставі вимоги правоохоронного органу, що суперечить фактичним обставинам справи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок №553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п.7 цього Порядку, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (п.9 Порядку №553).

Пунктом 12 наведеного Порядку (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Порядок №244).

Відповідно до п.16-20 Порядку №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає на виконання приписів закону відповідне рішення та вчиняє дії.

З матеріалів справи вбачається, що на момент розгляду справи про притягнення позивача до відповідальності, останній не був повідомлений про день, час та місце розгляду справи, оскільки така інформація була наведена у протоколі від 18.03.2019 який було отримано позивачем лише 15.04.2019 (а.с.47 зворот), що свідчить про недотримання відповідачем права позивача на участь у процесі прийняття рішення, на забезпечення його прав на подання клопотань, пояснень, доказів, власних міркувань та доводів щодо інкримінованого правопорушення, користування правовою допомогою тощо, що є самостійною підставою для скасування спірної постанови.

При цьому, колегія суддів відхиляє висновки суду першої інстанції із посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 11 квітня 2018 року у справі №826/16942/16, що «зловживання своїми правами та відмова від отримання поштової кореспонденції, не може слугувати підставою для звільнення від відповідальності за допущене правопорушення у сфері містобудівної діяльності», оскільки в даному випадку відсутні підстави вважати доведеним факт зловживання позивачем своїми правами в частині відмови від отримання поштової кореспонденції, позаяк відповідне поштове відправлення із матеріалами справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності було ним отримано 15.04.2019, а тому здійснюючи розгляд такої справи 03.04.2019 відповідач допустив порушення встановленого законодавством порядку.

Відповідно до доктрини з умовною назвою «плоди отруйного дерева», сформульованої Європейським судом з прав людини у справах «Гефген проти Німеччини», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», якщо джерело доказів є неналежним, то всі докази, отримані з цих джерел, будуть такими ж. Докази, отримані з порушенням встановленого порядку, призводять до несправедливості процесу в цілому, незалежно від їх доказової сили. У рішеннях у справах «Балицький проти України», «Тейксейра де Кастро проти Португалії», «Шабельник проти України» ЄСПЛ застосував різновид цієї доктрини та вказав, що визнаються недопустимими не лише докази, безпосередньо отримані з порушеннями, а також докази, яких не було б отримано, якби не було отримано перших.

Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19 серпня 2018 року (справа №822/573/17), від 27 листопада 2018 року (справа №805/2601/16-а), від 21 березня 2019 року (справа № 809/531/18) та від 17 червня 2020 року (справа №826/5011/18).

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів доходить висновку, що оскаржувана постанову №2/878 від 03 квітня 2019 року про притягнення позивача до відповідальності у формі штрафу в розмірі 57630,00 грн прийнята без дотримання встановленого порядку, не може вважатись законною, є протиправною та підлягає скасуванню.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права, неправильне тлумачення закону, призвели до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню повністю з ухваленням нової постанови про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 травня 2021 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк» - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України №2/878 від 03 квітня 2019 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на Товариство з обмеженою відповідальністю «Гуд Марк».

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Повний текст постанови виготовлено 06 грудня 2021 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма