Справа № 320/4611/19
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2021-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

02 грудня 2021 року

Київ

справа №320/4611/19

адміністративне провадження № К/9901/9166/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Кашпур О.В.,

суддів - Данилевич Н.А., Радишевської О.Р.,

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами адміністративну справу № 320/4611/19

за позовом Бучанської міської ради до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,

за касаційною скаргою Бучанської міської ради на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року, прийняте в складі головуючого судді Леонтовича А.М., та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року, прийняту в складі колегії суддів: головуючого Земляної Г.В., суддів Парінова А.Б., Собківа Я.М.,

УСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

1. У серпні 2019 року Бучанська міська рада звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO 07.08.2019.

2. На обґрунтування позовних вимог Бучанська міська рада посилалась на те, що оскаржуваний висновок не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки є неконкретизованим та необґрунтованим, не містить чітких вимог або рекомендацій способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Позивач зауважував, що оскаржуваний висновок не містить жодних відміток про його затвердження керівником контролюючого органу ДФС або його заступником, що порушує норми Закону України «Про публічні закупівлі» та є підставою для його скасування.

ІІ. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їхнього ухвалення

3. Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року, у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

4. Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суди першої та апеляційної інстанцій виходили з того, що відповідач у спірних правовідносинах діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією і законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надані.

ІІІ. Короткий зміст вимог касаційної скарги

5. Не погоджуючись із рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року та постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року, посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, Бучанська міська рада подала касаційну скаргу, в якій просить скасувати зазначені судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог.

6. Касаційна скарга обґрунтована тим, що судами першої та апеляційної інстанцій було неправильно застосовано норми матеріального права, а саме не застосовано до спірних правовідносин пункт 2 частини 2 статті 35 Закону України "Про публічні закупівлі", частину 2 статті 35-1 Закону України "Про відходи" та пункт 31 Порядку проведення конкурсу на надання послуг з вивезення побутових відходів. Касатор посилається на помилковість висновків суду апеляційної інстанції про те, що оскаржуваний висновок відповідача не породжує правові наслідки для позивача і не може бути предметом судового контролю, оскільки, на думку позивача, висновок Держаудитслужби за результатом моніторингу публічних закупівель відноситься до правових актів індивідуальної дії і порушує законні права та інтереси Бучанської міської ради, у зв`язку з тим, що зобов`язує усунути порушення, або звернутися до суду.

IV. Позиція інших учасників справи

7. Відповідач надав до суду відзив на касаційну скаргу, в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін.

V. Рух справи у суді касаційної інстанції

8. Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: Кашпур О.В., Данилевич Н.А., Радишевської О.Р., ухвалою від 01 квітня 2020 року відкрив касаційне провадження за вказаною скаргою.

9. Ухвалою Верховного Суду в складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду від 30 листопада 2021 року справу призначено до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами на 02 грудня 2021 року.

VІ. Стислий виклад обставин, установлених судами першої та апеляційної інстанцій

10. Як установлено судами першої та апеляційної інстанцій, рішенням сорок сьомої сесії сьомого скликання Бучанської міської ради від 24.10.2018 № 2505-47-VІІ відповідно до Закону України «Про відходи», постанови Кабінету Міністрів України «Про благоустрій населених пунктів», постанови Кабінету Міністрів України від 10.12.2008 № 1079 «Про затвердження Правил надання послуг з вивезення побутових відходів», Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» вирішено провести конкурс на визначення виконавця послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча та надано вичерпний перелік додатків та конкурсної документації на визначення виконавця з послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча, у тому числі перелік документів, які необхідно подати учаснику.

11. На засіданні конкурсної комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча 28.12.2018 протоколом № 1 на порядку денному для визначення виконавця послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча з`явились запрошені представники учасників конкурсу ТОВ «Крамар ЕКО», ТОВ «БЦ-Термінал» для перевірки конкурсної пропозиції, що надійшла, на правильність її оформлення, відповідність кваліфікаційним вимогам конкурсної документації. Представник ТОВ «Фірма «Володар РОЗ» не з`явився. За результатами засідання голова конкурсної комісії повідомив, що переможця конкурсу з вивезення ТПВ буде визначено протягом п`яти робочих днів відповідно до умов Положення про порядок проведення конкурсу на надання послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча.

12. 08.01.2019 на засіданні конкурсної комісії з визначення виконавцем послуг з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча протоколом №2 на порядку денному для визначення виконавця послуг з вивезення твердих побутових відходів по м. Буча після детального розгляду та обговорення конкурсних пропозицій учасників конкурсу на визначення виконавця послуг із збирання та вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча, заслухано інформацію про кваліфікаційні характеристики учасників конкурсу: ТОВ «БП-Термінал», ТОВ «Фірма Володар РОЗ» та ТОВ «Крамар ЕКО», на підставі чого головуючим на засіданні конкурсної комісії поставлено питання відкритого голосування, під час якого простою більшістю голосів членами конкурсної комісії конкурсну пропозицію ТОВ «Крамар ЕКО» визначено переможцем конкурсу виконавцем послуг із збирання та вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча більшістю голосів «за» у кількості 7 голосів.

13. 18.01.2019 між Бучанською міської радою та ТОВ «Крамар ЕКО» укладено типовий договір на надання послуг з вивезення побутових відходів в м. Буча, відповідно до вимог Додатку 5 до конкурсної документації, на підставі якого ТОВ «Крамар ЕКО» зобов`язується згідно з графіком надавати послуги з вивезення побутових відходів на території м. Буча, а Бучанська міська рада зобов`язується виконати обов`язки, передбачені цим договором.

14. Протоколом переговорів щодо закупівлі послуг з вивезення твердих побутових відходів на території м. Буча від 28.02.2019 голова тендерного комітету проінформував присутніх, що відповідно до плану закупівель Бучанської міської ради на 2019 рік заплановано 1560000,00 грн для оплати послуг з вивезення твердих побутових відходів з території м. Буча.

15. Виконавчим комітетом Бучанської міської ради Київської області 19.03.2019 прийнято рішення № 122 про встановлення тарифів на послуги з вивезення твердих побутових відходів в м. Буча, що надаються ТОВ «Крамар ЕКО».

16. Ірпінським відділом Києво-Святошинської місцевої прокуратури у Київської області 03.06.2019 направлено звернення до Північного офісу Держаудитслужби стосовно інформації чи проводились контрольні заходи в Бучанській міській раді Київської області за 2017-2019 роки.

17. На підставі звернення Ірпінського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури у Київської області, Північний офіс Держаудитслужби наказом від 15.07.2019 № 138 затвердив перелік процедур закупівель для здійснення моніторингів, наказав відділ контролю у сфері закупівель забезпечити проведення моніторингу закупівель, зазначених у переліку процедур закупівель для здійснення моніторингів.

18. У межах проведення моніторингу закупівлі вивезення твердих побутових відходів, Північний офіс Держаудитслужби 18.07.2019 направив запит про надання пояснень, за яких обґрунтованих підстав, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» проведено переговорну процедуру закупівлі вивезення побутових відходів.

19. На вказаний запит Бучанська міська рада надала пояснення від 23.07.2019 № 04-09/757 щодо обґрунтування вибору переговорної процедури при закупівлі послуг ДК 021:00-5 утилізація/видалення сміття та поводження зі сміттям (вивезення твердих побутових відходів на території міста Буча) UА-2019-03-04-001491-b, у якому зазначила, що оскільки на території м. Буча за результатами конкурсу визначено тільки одного виконавця ТОВ «Крамар ЕКО», то споживач послуг, в тому числі і замовник-юридична особа позбавлений можливості отримати цю послугу від іншого суб`єкта господарювання і при здійсненні закупівлі застосовує переговорну процедуру відповідно до пункту 2 частини 2 статті 35 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме в зв`язку з відсутністю конкуренції на відповідному ринку договір про закупівлю за відсутністю альтернативи може бути укладено лише з одним постачальником.

20. Північний офіс Держаудитслужби 07.08.2019, на підставі отриманої інформації від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, в інформаційно-телекомунікаційній системі Prozorro опублікував висновок про результати моніторингу закупівлі про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

21. Не погоджуючись з вказаним висновком позивач звернувся до суду.

VІІ.ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХНЬОГО ЗАСТОСУВАННЯ

22. Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

23. Кодекс адміністративного судочинства України (у редакції, чинній на момент звернення до суду з цим позовом, далі - КАС України)

Частина друга статті 2 КАС України. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

24. Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Згідно статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

25. Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922-VIII, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин). Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

26. Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 року № 43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно з частиною другою статті 8 Закону № 922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до частини третьої статті 8 Закону № 922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Згідно з частинами шостою та сьомою статті 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

За приписами частини десятої статті 8 Закону № 922-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

VІІІ.ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

27. Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перевірка законності судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій, згідно зі статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України, здійснюється у частині застосування норм матеріального та процесуального права.

28. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).

29. Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що зміст спірного висновку відповідача, який є індивідуально-правовими актом та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним статтею 2 КАС України.

30. Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

31. Обґрунтованість, в силу статті 2 КАС України, є однією з обов`язкових ознак рішення (дії, бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, що підлягає встановленню адміністративним судом.

32. Верховний Суд акцентує увагу, що рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

33. Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

34. Зазначивши у висновку про необхідність "усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель", відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Відповідач у констатуючій частині вказаного висновку вказує, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель при перевірці підстав для проведення переговорної процедури закупівлі встановлено порушення частини 2 статті 35 Закону, при цьому відповідачем не зазначено які саме порушення вказаної статті було допущено позивачем.

35. Верховний Суд, зокрема, у постановах від 11 червня 2020 року в справі № 160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справа № 160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, від 28 січня 2021 року у справі №160/12925/19, де вирішувалися подібні правовідносини, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

36. Верховний Суд у своїй практиці неоднарозово констатував, що зазначення Держаудитслужбою у висновку про необхідність "усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель" без конкретизації яких саме заходів має вжити замовник та без визначення способу усунення виявлених під час моніторингу порушень свідчить про його нечіткість та невизначеність, що є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Підстав для відступу від таких висновків під час розгляду цієї справи колегія суддів не знаходить.

37. Наведене дає підстави для висновку, що оскаржувані висновки відповідача не відповідають принципу обґрунтованості та всебічності.

38. За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.

39. Висновки судів першої та апеляційної інстанцій про доведеність відповідачем правомірності оскаржуваного висновку є помилковими.

40. Відмовляючи у задоволенні позову, суди попередніх інстанцій допустили неправильне застосування норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення спору.

41. Відповідно до частини першої статті 351 КАС України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

42. Отже, зважаючи на приписи статті 351 КАС України, касаційну скаргу необхідно задовольнити, рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року - скасувати і ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

IХ. Судові витрати

43. Враховуючи, що касаційний суд ухвалює рішення на користь сторони, яка є суб`єктом владних повноважень, у силу частини другої статті 139 КАС України з позивача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Зважаючи на відсутність документального підтвердження понесених суб`єктом владних повноважень вищезазначених витрат, підстав для їх стягнення з позивача немає.

Керуючись статтями 341, 344, 349, 351, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Бучанської міської ради задовольнити.

2. Рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 листопада 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 лютого 2020 року в справі № 320/4611/19 скасувати.

3. Ухвалити у справі № 320/4611/19 нове рішення, яким позов Бучанської міської ради задовольнити.

4. Визнати протиправним і скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі, опублікований в інформаційно-телекомунікаційній системі PROZORRO 07.08.2019.

5. Судові витрати не розподіляються.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий: О. В. Кашпур

Судді: Н. А. Данилевич

О. Р. Радишевська