Справа № 320/4379/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2021-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 листопада 2021 року № 320/4379/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Коздровської К.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Приватного підприємства "Авентин" про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до Приватного підприємства "Авентин", в якому позивач просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Приватного підприємства "Авентин" () за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Промисловий майданчик "Карат", 2, шляхом зупинення відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 16.03.2020 №78.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 відкрито провадження в адміністративній справі №320/4379/20, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче судове засідання на 07.07.2020.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 07.07.2020 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 08.09.2020.

08.09.2020 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді Кушнової А.О. у відпустці. Призначено наступне підготовче судове засідання на 13.10.2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів та відкладено підготовче засідання на 05.11.2020.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.11.2020 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з клопотанням представника позивача на 08.12.2020.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 08.12.2020 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою позивача на 19.01.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.01.2021 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника позивача на 23.02.2021.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку із клопотанням представника відповідача на 23.03.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2021 зупинено провадження в адміністративній справі №320/4379/20 у зв`язку з необхідністю проведення позапланової перевірки Приватного підприємства "Авентин" та оформлення її результатів до 11.05.2021. Призначено підготовче судове засідання у справі на 11.05.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 поновлено провадження у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 зупинено провадження в адміністративній справі №320/4379/20 у зв`язку з необхідністю надання нових доказів після проведення позапланової перевірки Приватного підприємства "Авентин" до 10.06.2021. Призначено підготовче судове засідання у справі на 10.06.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 10.06.2021 поновлено провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання у справі на 13.07.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.07.2021 зупинено провадження в адміністративній справі №320/4379/20 у зв`язку з необхідністю надання нових доказів після проведення позапланової перевірки Приватного підприємства "Авентин" до 02.09.2021 та призначено підготовче судове засідання у справі на 02.09.2021.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 поновлено провадження у справі.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.09.2021 закрито підготовче провадження у справі. Призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 23.09.2021.

У судовому засіданні 23.09.2021 представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі, просив суд позов задовольнити. Представник відповідача у судовому засіданні 23.09.2021 проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову.

23.09.2021 представниками сторін подано до суду письмові клопотання про здійснення подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.09.2021 вирішено здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками справи докази в їх сукупності, суд

в с т а н о в и в :

Приватне підприємство "АВЕНТИН" (ідентифікаційний код 36758943, місцезнаходження: Київська область, Бориспільський район, с. Щасливе, вул. Лесі Українки, буд. 26) 11.11.2009 зареєстроване в якості юридичної особи, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (т.1, а.с.4245).

14.12.2016 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Валіком» (Орендодавець) та Приватним підприємством "АВЕНТИН" (Орендар) укладено договір оренди №1 нежитлового приміщення, відповідно до якого в порядку та на умовах, визначених цим Договором, Орендодавець зобов`язується передати Орендарю частину нежитлового приміщення Корпусу №4 площею 6400 кв.м., що знаходиться за адресою: Київська область, м.Вишгород, промисловий майданчик «Карат», буд.2 (т.1, а.с.85-89).

Судом встановлено, що у період з 13.03.2020 року по 16.03.2020 року позивачем проведено позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 78 від 16.03.2020 року, згідно з яким виявлено 27 порушень (т.1, а.с.22-29).

За зверненням відповідача, позивач у період з 29.07.2020 року по 30.07.2020 року провів повторну позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 104 від 30.07.2020 року, згідно з яким було виявлено 24 порушення, оскільки відповідач частково усунув виявлені під час попередньої перевірки порушення (т.1, а.с.178-187).

За повторним зверненням відповідача, позивач у період з 24.11.2020 року по 25.11.2020 року провів повторну позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 220 від 25.11.2020 року, згідно з яким було виявлено 20 порушень, оскільки відповідач частково усунув виявлені під час попередньої перевірки порушення (т.2, а.с.36-43).

За повторним зверненням відповідача, позивач у період з 18.02.2021 року по 19.02.2021 року провів повторну позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 28 від 19.02.2021 року, згідно з яким було виявлено 15 порушень, оскільки відповідач частково усунув виявлені під час попередньої перевірки порушення (т.2, а.с.81-89).

За повторним зверненням відповідача, позивач у період з 06.05.2021 року по 07.05.2021 року провів повторну позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 123 від 07.05.2021 року, згідно з яким було виявлено 13 порушень, оскільки відповідач частково усунув виявлені під час попередньої перевірки порушення (т.2, а.с.164-171).

За повторним зверненням відповідача, позивач у період з 07.06.2021 року по 08.06.2021 року провів повторну позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 260 від 08.06.2021 року, згідно з яким було виявлено 13 порушень, оскільки відповідач частково усунув виявлені під час попередньої перевірки порушення (т.2, а.с.197-204).

За повторним зверненням відповідача, позивач у період з 10.08.2021 року по 11.08.2021 року провів повторну позапланову перевірку щодо додержання приватним підприємством «АВЕНТИН» вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 389 від 11.08.2021 року (т.3, а.с.33-42).

Так, з огляду на акт № 389 від 11.08.2021 року позивач виявив 10 порушень, а саме:

1. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ - Виробничі та складські приміщення не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом (табл. 4, ДБН В.2.5-64:2012).

2. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ - 3 4-го поверху адміністративно побутового корпусу, підвального поверху не виконано два евакуаційних виходи, (пункт 7.2.1, 7.2.4 ДБН В.1.1-7:2016).

3. Пункт 2.3. глави 2 розділу ІІІ ППБУ; пункт 22 розділу ІІ ППБУ - Двері вентиляційних камер, підсобного приміщення складу фарб в цеху друку не встановлені протипожежними, що мають сертифікат відповідності державного центру сертифікації виробів протипожежного призначення, (пункт 6.31, ДБН В.1.1-7:2016).

4. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ - Приміщення складу готової продукції не відділене від виробничого цеху пакетів та інших приміщень протипожежною перегородкою з межею вогнестійкості не менше ЕІ45 (пункт 2.10 СНиП 2.09.02-85).

5. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ - Коридор 3-го поверху за довжиною не поділений протипожежними перегородками 2-го типу на ділянки, довжина яких не повинна перевищувати 60 м. (пункт 7.3.5, ДБН В.1.1-7:2016).

6. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ - На покрівлі будівлі за периметром не влаштовано огорожу (пункт 8.12, ДБН В. 1.1- 7:2016).

7. Пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - Будівлю не захищено від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (пункт 1.21, глави 1, розділу ІV Правила пожежної безпеки України).

8. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ Висота підвального поверху менше 2 метрів (пункт 7.3.6, ДБН В. 1.1-7:2016).

9. Пункт 22 розділу ІІ ППБУ - В приміщеннях моєчної дільниці, приміщенні складу красок не влаштовано легкоскидні огороджувальні конструкції 3 розрахунку 0.03 м2 на 1 м3 приміщення (вікна з одинарним заскленням (3-4 мм) (пункт 2.42 СНиП 2.09.02-85).

10. Пункт 2.3. глави 2 розділу ІІІ ППБУ; пункт 22 розділу ІІ ППБУ - Моєчну дільницю не відділено від виробничих приміщень, склад красок не відділено від приміщень виробничого цеху друку протипожежними дверима та тамбур- шлюзом. (пункт 2.11 СНиП 2.09.02-85).

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2013 року № 33 "Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є позивач.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі-Закон №877).

Частиною 1 ст.1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно із ч.1 ст.6 Закону №877 підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частиною 2 ст.6 Закону №877 визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону №877 суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів (ч.4 ст.6 Закону №877).

Згідно з ч.1 ст.7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Частиною 2 ст.7 Закону №877 визначено, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (ч.3 ст.7 Закону №877).

Відповідно до ч.4 ст.7 Закону №877 посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею (ч.5 ст.7 Закону №877).

Відповідно до ч.6 ст.7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з ч.7 ст.7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 8 ст.7 Закону №877 визначено, що припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно із ст.11 Закону №877 суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства.

У відповідності до п.п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємстві окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як встановлено частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Згідно з частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

В обґрунтування порушення приписів правил пожежної безпеки України згідно з актом №389 від 11.08.2021 року в порушеннях № 1, 2, 3 4, 5, 6, 8, 9, 10 позивачем вказується п. 22 розділу ІІ ППБУ.

Згідно з пунктом 22 розділу ІІ ППБУ під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Як на документальні докази заниження рівня пожежної безпеки та наявності вищезазначених порушень правил пожежної безпеки України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1417 від 30.12.2014 року, Позивач посилається на наступні норми ДБН:

- для пункту 1 - ДБН В.2.5-64:2012

- для пунктів 2, 3, 5, 6, 7 - ДБН В.1.1-7:2016;

Згідно з п. 1.2 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В1.1.-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», зазначено: «Ці норми застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації..»

Згідно з п.1.1 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» зазначено: «Ці Норми встановлюють вимоги до проектування та будівництва систем внутрішнього холодного та гарячого водопостачання, каналізації і водостоків при новому будівництві, реконструкції, капітальному ремонті, технічному переоснащенні та реставрації будинків, будівель, споруд різного призначення.».

Як вбачається з тексту зазначених норм ДБН, в них прямо зазначена сфера їх дії, та прямо визначений вичерпний перелік випадків, коли вони повинні бути застосовані. В той же час, Відповідач не будував, не проводив реконструкцію орендованої будівлі та не вчиняв жодних дій, перелічених у зазначених ДБН, які б давали підстави вважати, що їх дія розповсюджується на будівлю Відповідача під час її експлуатації.

Така позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі №826/19328/16 від 19 вересня 2019 року:

« 36. Крім того, апеляційний суд обґрунтовано вказав, що зазначені порушення містять пряме посилання на державні будівельні норм, а саме: ДБН В.1.1.7-2002, ДБН В.1.1.7-2017 та ДБН В.2.2-9-2009. Однак, ДБН В. 1.1.7-2002 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об`єктів будівництва» взагалі на момент перевірки втратили свою силу у зв`язку з прийняттям ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги».

37. Відповідно до абзацу другого преамбули вказаних норм «Норми поширюються на нове будівництво, розширення, реконструкцію, технічне переоснащення, реставрацію, капітальний ремонт будинків і приміщень різного призначення». Проте, як встановлено апеляційним судом відповідач не здійснював будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, зміну категорій приміщень та будинків.

38. За вказаних обставин, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду, що порушення №3, №4, №6, №7, №8 не створюють реальної загрози життю та/або здоров`ю людей.».

10.06.2021 відповідачем подане до суду клопотання про долучення доказів до справи, в якому відповідач повідомив суд, що вданий час відповідач припинив свою виробничу діяльність. Згідно штатного розкладу підприємства, затвердженого наказом №38 від 11.05.2021, кількість штатних одиниць 19, що складає виключно адміністративний персонал. Підприємство продукцію не виготовляє, технічного персоналу немає. Серед іншого це підтверджується звітами відповідача про використання електроенергії за лютий-травень 2021 року, у зв`язку з припиненням виробництва та припиненням виробничої діяльності взагалі споживання електроенергії впало в 10 разів. 08.06.2021 були проведені обстеження виробничих приміщень ПП «Авентин», та складені акти про відсутність будь-яких вибухонебезпечних речовин в виробничих приміщеннях та в приміщеннях мийки та складу фарб ПП «Авентин». Відповідач зазначив, що небезпеки для життя та здоров`я працівників ПП «Авентин» в даний час немає у зв`язку з фізичною відсутністю робітничого персоналу у відповідача та у зв`язку з відсутністю небезпечних чинників (вибухонебезпечних речовин) у його виробничих приміщеннях.

Суд приймає до уваги, що Відповідач не здійснює виробничу діяльність в будівлях та приміщеннях, в яких проводилася перевірка, що підтверджується наказом № 38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом ПП «Авентин», згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній. Виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає. Згідно актів огляду складу фарб, мийки та виробничих приміщень від 08.06.2021 року та 20.09.2021 року, вибухонебезпечні та пожежонебезпечні речовини відсутні (т.2, а.с.187-196).

Також суд вважає за необхідне надати оцінку доводам відповідача щодо відсутності підстав для застосування заходів реагування у зв`язку з виявленими позаплановою перевіркою порушеннями вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатом якої складено акт № 389 від 11.08.2021 року.

Так, щодо пункту 1 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ - Виробничі та складські приміщення не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом (табл. 4, ДБН В.2.5-64:2012), суд зазначає таке.

Згідно з п.1.1 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» зазначено: «Ці Норми встановлюють вимоги до проектування та будівництва систем внутрішнього холодного та гарячого водопостачання, каналізації і водостоків при новому будівництві, реконструкції, капітальному ремонті, технічному переоснащенні та реставрації будинків, будівель, споруд різного призначення.».

В той же час, докази того, що Відповідач будував, або проводив реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт, технічне переоснащення будівлі у матеріалах справи відсутні.

Крім того, Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом №38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній. Виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає. Згідно актів огляду складу фарб, мийки та виробничих приміщень від 08.06.2021 року 20.09.2921 року, вибухонебезпечні та пожежонебезпечні речовини відсутні. В той же час виробничі приміщення відповідача обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації, яка підтримується у працездатному стані, що підтверджується актами вводу в експлуатацію систем порошкового пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації, а також договором про обслуговування пожежних систем та актів їх обслуговування.

Відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

За таких умов відсутність внутрішнього протипожежного водопроводу в виробничих та складських приміщеннях не створює загрози для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 2 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ - з 4-го поверху адміністративно-побутового корпусу, підвального поверху не виконано два евакуаційних виходи (пункт 7.2.1, 7.2.4 ДБН В.1.1-7:2016), суд зазначає таке.

Згідно з п. 1.2 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», зазначено: «Ці норми застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.».

В той же час, докази того, що Відповідач будував, або проводив реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт, технічне переоснащення будівлі в матеріалах справи відсутні.

Крім того, згідно з наказом № 21 та актами відповідача про виведення з експлуатації основних засобів та їх консервацію від 23.06.2020 року, четвертий поверх адміністративно-побутової будівлі та підвальний поверх не використовуються в виробничій діяльності, виведені з експлуатації та законсервовані.

Разом з тим, згідно актів опломбування, складених відповідачем, від цих приміщень відключене енергоживлення та подача води. Самі вхідні двері в ці приміщення закриті та опломбовані комісією у складі Генерального директора та відповідальних осіб. Позивачем факт виведення приміщень з експлуатації та факт їх опломбування під час судового розгляду справи не заперечувався.

Відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

У вказаних приміщеннях відсутній персонал та доступ до цих приміщень унеможливлений. Крім того, Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом № 38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній, а виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає.

Крім того, за таких умов відсутність двох евакуаційних виходів з 4-го поверху адміністративно-побутового корпусу, підвального поверху не створюють небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 3 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 2.3. глави 2 розділу ІІІ ППБУ; пункту 22 розділу ІІ ППБУ - Двері вентиляційних камер, підсобного приміщення складу фарб в цеху друку не встановлені протипожежними, що мають сертифікат відповідності державного центру сертифікації виробів протипожежного призначення (пункт 6.31, ДБН В.1.1-7:2016), суд зазначає таке.

Згідно з п. 1.2 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», зазначено: «Ці норми застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.».

В той же час, докази того, що Відповідач будував, або проводив реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт, технічне переоснащення будівлі в матеріалах справи відсутні.

При цьому Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом №38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній. Виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає.

Згідно актів огляду складу фарб, мийки та виробничих приміщень від 08.06.2021 року та 20.09.2021 року, вибухонебезпечні та пожежонебезпечні речовини відсутні.

В той же час виробничі приміщення відповідача обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації, яка підтримується у працездатному стані, що підтверджується актами вводу в експлуатацію систем порошкового пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації, а також договором про обслуговування пожежних систем та актів їх обслуговування.

Відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

За таких умов відсутність протипожежних дверей вентиляційних камер, підсобного приміщення складу фарб в цеху друку, що мають сертифікат відповідності державного центру сертифікації виробів протипожежного призначення не створюють небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 4 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ - Приміщення складу готової продукції не відділене від виробничого цеху пакетів та інших приміщень протипожежною перегородкою з межею вогнестійкості не менше ЕІ45 (пункт 2.10 СНиП 2.09.02-85), суд зазначає таке.

Згідно актів огляду складу фарб, мийки та виробничих приміщень від 08.06.2021 року та 20.09.2021 року, вибухонебезпечні та пожежонебезпечні речовини в них відсутні. Судом встановлено, що Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом №38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній. Виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає.

В той же час виробничі приміщення відповідача обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації, яка підтримується у працездатному стані, що підтверджується актами вводу в експлуатацію систем порошкового пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації, а також договором про обслуговування пожежних систем та актів їх обслуговування.

Відповідно до п. 26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

За таких умов не відділене приміщення складу готової продукції від виробничого цеху пакетів та інших приміщень протипожежною перегородкою з межею вогнестійкості не менше ЕІ45 не створюють небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 5 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ - Коридор 3-го поверху за довжиною не поділений протипожежними перегородками 2-го типу на ділянки, довжина яких не повинна перевищувати 60 м (пункт 7.3.5, ДБН В.1.1-7:2016), суд зазначає, що невиконання даного пункту може призвести до розповсюдження небезпечних чинників пожежі на шляхах евакуації людей з приміщень 3-го поверху адміністративного корпусу будівлі ПП «АВЕНТИН».

В той же час згідно висновків розрахунку часу евакуації з приміщень ПП «АВЕНТИН» та розрахунку часу досягнення небезпечними чинниками пожежі критичних значень для життя людини людей доведено, що небезпечні чинники пожежі не впливають на евакуацію людей: «Запропоновані об`ємно-планувальні, конструктивні та інженерні рішення об`єкту: Приватного підприємства «АВЕНТИН», що знаходяться за адресою: Київська область, м. Вишгород, промисловий майданчик «КАРАТ» буд.2 забезпечують безпечну евакуацію людей у разі пожежі. За таких умов відсутність поділу коридору протипожежними перегородками 2-го типу на ділянки, довжина яких не повинна перевищувати 60 метрів, не створює небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 6 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ - На покрівлі будівлі за периметром не влаштовано огорожу (пункт 8.12, ДБН В. 1.1- 7:2016), суд зазначає таке.

Згідно з п.1.1 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» зазначено: «Ці Норми встановлюють вимоги до проектування та будівництва систем внутрішнього холодного та гарячого водопостачання, каналізації і водостоків при новому будівництві, реконструкції, капітальному ремонті, технічному переоснащенні та реставрації будинків, будівель, споруд різного призначення.».

В той же час, докази того, що Відповідач будував, або проводив реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт, технічне переоснащення будівлі в матеріалах справи відсутні.

На думку суду сама відсутність огорожі не створює небезпеки для життя та здоров`я людей та не є небезпечним чинником відповідно до п. 26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, згідно якої небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

За таких умов відсутність огорожі на покрівлі за периметром будівлі, не створюють небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 7 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - Будівлю не захищено від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів (пункт 1.21, глави 1, розділу ІV Правила пожежної безпеки України), суд зазначає таке.

Що стосується даного порушення, то позивач як суб`єкт владних повноважень не спростував твердження відповідача, що при зазначенні наявності вказаного порушення позивач посилається на нормативний акт, якій є нечинним - ДСТУ Б.В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Національний стандарт ДСТУ Б.В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» втратив чинність на підставі наказу ДП «Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості» від 16.10.2019 № 313 «Про скасування національного стандарту».

З урахуванням вказаних обставин відсутні підстави вважати встановленим вказане порушення з боку відповідача, оскільки суд немає права підміняти державний орган та самостійно визначати нормативно-правовий документ (ДСТУ та/або Національний стандарт), який в даному випадку у зв`язку з відсутністю у будівлі належного захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, порушений відповідачем, в той час як суд має надати оцінку встановленим суб`єктом владних повноважень порушенням.

Враховуючи, що позивачем не доведено наявність нормативно-правовий документу (ДСТУ та/або Національний стандарт), який в даному випадку підлягав застосуванню та можливо був порушений відповідачем у зв`язку з відсутністю у будівлі належного захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, суд приходить до висновку, що таке порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки не встановлено належним чином.

Щодо пункту 8 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ Висота підвального поверху менше 2 метрів (пункт 7.3.6, ДБН В. 1.1-7:2016), суд зазначає таке.

Згідно з п. 1.2 розділу 1 «Сфера застосування» ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги», зазначено: «Ці норми застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.».

В той же час, докази того, що Відповідач будував, або проводив реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт, технічне переоснащення будівлі в матеріалах справи відсутні.

Крім того, згідно Наказу № 21 та акту № 1 від 23.06.2020 року про виведення з експлуатації основних засобів та їх консервацію, підвальний поверх не використовується в виробничій діяльності, виведений з експлуатації та законсервований.

Судом встановлено, що згідно акту опломбування підвального поверху від 23.06.2020 року від підвального приміщення відключене енергоживлення та подача води, вхідні двері в підвальний поверх закриті та опломбовані комісією у складі Генерального директора та відповідальних осіб. Позивачем факт виведення підвального поверху з експлуатації та його опломбування під час розгляду справи е заперечувався.

Відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Крім того, Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом №38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній, а виробнича діяльність зупинена.

За таких умов висота підвального поверху менше 2 метрів не створює небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 9 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 22 розділу ІІ ППБУ - В приміщеннях моєчної дільниці, приміщенні складу красок не влаштовано легкоскидні огороджувальні конструкції з розрахунку 0,03 м2 на 1 м3 приміщення (вікна з одинарним заскленням (3-4 мм) (пункт 2.42 СНиП 2.09.02-85), суд зазначає таке.

Що стосується даного порушення, то Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом № 38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній. Виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає.

Згідно актів огляду складу фарб, мийки та виробничих приміщень від 08.06.2021 року та 20.09.2021 року вибухонебезпечні та пожежонебезпечні речовини відсутні.

В той же час виробничі приміщення відповідача обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації, яка підтримується у працездатному стані, що підтверджується актами вводу в експлуатацію систем порошкового пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації, а також договором про обслуговування пожежних систем та актів їх обслуговування.

Відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

За таких умов не влаштування в приміщеннях моєчної дільниці, приміщенні складу красок легкоскидних огороджувальних конструкцій з розрахунку 0,03 м2 на 1 м3 приміщення (вікна з одинарним заскленням (3-4 мм), не створює небезпеку для життя та здоров`я людей.

Щодо пункту 10 порушення, виявленого актом № 389 від 11.08.2021 року про порушення відповідачем пункту 2.3. глави 2 розділу ІІІ ППБУ; пункту 22 розділу ІІ ППБУ - Моєчну дільницю не відділено від виробничих приміщень, склад красок не відділено від приміщень виробничого цеху друку протипожежними дверима та тамбур-шлюзом (пункт 2.11 СНиП 2.09.02-85), суд зазначає таке.

Як вже встановлено судом та не заперечується Позивачем, Відповідач не здійснює виробничу діяльність, що підтверджується наказом № 38 про затвердження штатного розкладу від 11.05.2021 року та штатним розкладом, згідно якого кількість адміністративного персоналу складає 19 одиниць. Технічний персонал відсутній. Виробнича діяльність зупинена, персоналу в цих приміщеннях немає.

Згідно актів огляду складу фарб, мийки та виробничих приміщень від 08.06.2021 року та 20.09.2021 року, вибухонебезпечні та пожежонебезпечні речовини відсутні.

В той же час виробничі приміщення відповідача обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації, яка підтримується у працездатному стані, що підтверджується актами вводу в експлуатацію систем порошкового пожежогасіння та автоматичної пожежної сигналізації, а також договором про обслуговування пожежних систем та актів їх обслуговування.

Відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

За таких умов не відділення моєчної дільниці від виробничих приміщень, не відділення складу красок від приміщень виробничого цеху друку протипожежними дверима та тамбур-шлюзом, не створює небезпеку для життя та здоров`я людей.

У силу вимог частини 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та у строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Приписами частин 1 та 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`я людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є визначене коло порушень.

При цьому, відповідно до ч.2 вищевказаної статті, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Таким чином, статтями 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні наслідки порушення суб`єктом господарювання вимог пожежної безпеки, визначених самим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування вказаних заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, відповідно до п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних та біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Проте саме наявність загрози безпосередньо життю та здоров`ю людей (а не сама загроза виникнення пожежі) є обов`язковою умовою для застосування заходів реагування.

Конкретного переліку порушень, які створюють загрозу життю та здоров`я людей, у Кодексі цивільного захисту не наведено.

Отже, це є оціночним поняттям, чи створює виявлене порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення цього питання.

В своїй постанові від 19 вересня 2019 року по справі № 826/19328/16, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, дійшов висновку про те, що сам по собі акт, складений за результатами перевірки, не може бути єдиним доказом наявності порушень або їх усунення: «Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами. В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання суб`єкта господарювання вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням. Доводи органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки про те, що належним доказом усунення порушення є тільки акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, є безпідставними.».

Самі по собі порушення 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, зазначені в акті № 389 від 11.08.2021 року, не можуть впливати на виникнення пожежі та створювати, відповідно, реальну загрозу життю і здоров`ю людей. До того ж зупинення виробництва та відсутність персоналу у виробничих приміщеннях взагалі унеможливлює створення загрози життю та здоров`я людей.

Натомість позивачем не надано суду достатніх доказів саме реальності загрози життю та/або здоров`ю людей в наявних порушеннях в умовах зупинення виробництва та відсутності персоналу у виробничих приміщеннях.

Враховуючи встановлені по справі обставини, проведену Приватним підприємством «АВЕНТИН» роботу щодо усунення більшості виявлених порушень та вжиті заходи щодо усунення порушень, які тривають, що свідчить про добросовісність ПП «АВЕНТИН» щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також зупинення виробництва та відсутність персоналу у виробничих приміщеннях ПП «АВЕНТИН», суд вважає, що відсутні підстави для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Приватного підприємства «АВЕНТИН» () за адресою: Київська область, м. Вишгород, вул. Промисловий майданчик «Карат», буд 2.

На врахування вказаних обставин при розгляді справи щодо застосування заходів реагування вказує Верховний Суд у постанові від 19.09.2019 року у справі № 826/19328/16.

Частиною 5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Верховний Суд Постановою від 19 вересня 2019 року у справі № 826/19328/16 зазначив, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи з експлуатації приміщень є виключним заходом, який застосовується лише за наявності таких порушень пожежної та техногенної безпеки, які безумовно створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Акт перевірки, яким і фіксуються виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки є не єдиним доказом, за наявності якого можна стверджувати про наявність або відсутність певних порушень. Виключно суд приймає рішення про зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.

Ухваленню судового рішення передує розгляд справи відповідно до Кодексу адміністративного судочинства, в ході якого суд, зокрема, оцінює, аналізує докази, вирішує питання про належність, допустимість, достатність того чи іншого доказу, на підставі чого і робить висновки, які в свою чергу стають основою судового рішення, його мотивувальної частини, зокрема. Вирішуючи в судовому рішенні питання зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв тощо, суд, в першу чергу, з`ясовує чи є передбачені для цього законом підстави, а отже оцінює надані позивачем та відповідачем докази, встановлює на підставі них факти, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи.

Суд оцінює як акт позивача, що складений за результатами контрольного заходу і в якому зафіксовано відсутність або наявність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, так й інші докази, надані відповідачем, які в свою чергу підтверджують відсутність або усунення виявлених порушень.

Отже, в разі якщо правовідносини між суб`єктом господарювання та органом державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, стали спірними та перейшли в площину судового спору, то акт перевірки органу державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки, що складений за результатами контрольного заходу, є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами.

В протилежному випадку (якщо би виключно акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки свідчив про виконання чи невиконання відповідачем вимог правил, інструкцій, ДБН тощо) функція суду була би нівельована, оскільки останній не здійснював би судочинство, а фактично затверджував би акт органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.

Статтею 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ст.ст. 72, 73, 75, 76, 90 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд вважає, що позивачем не доведено суду наявності реальної загрози життю та здоров`ю людей в умовах припинення відповідачем виробничої діяльності в орендованому приміщенні з травня 2021 року.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення суду складено 30.11.2021 р.

Суддя Кушнова А.О.