Справа № 240/37641/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-12-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 грудня 2021 року м. Житомир справа № 240/37641/21

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Голови комісії з ліквідації Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 01 квітня 2021 року №165-к "Про звільнення державних службовців відділу у Бердичівському районі", яким її звільнено з посади головного спеціаліста Відділу у Бердичівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області з 02 квітня 2021 року у зв`язку з ліквідацією Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 87 Закону України "Про державну службу";

- поновити її на посаді головного спеціаліста Відділу у Бердичівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області;

- стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 02.04.2021 по дату прийняття рішення у справі про поновлення на посаді;

- допустити до негайного виконання рішення суду в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць;

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Перевіривши дотримання позивачем процесуальних строків на звернення з даним позовом до суду, суд встановив наступне.

Частиною 1 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними, після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно з абзацом 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що предметом спірних правовідносин є наказу Голови комісії з ліквідації Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 01 квітня 2021 року №165-к "Про звільнення державних службовців відділу у Бердичівському районі", яким позивача звільнено з посади головного спеціаліста Відділу у Бердичівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Відтак, спірні правовідносини пов`язані зі звільненням позивача з публічної служби.

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Встановлений статтею 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Суд також зазначає, що доказами того, що особа знала про порушення своїх прав є не тільки її дії, спрямовані на захист порушених прав, а також докази, які свідчать про те, що були створені умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

В позовній заяві ОСОБА_1 оскаржує наказ Голови комісії з ліквідації Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 01 квітня 2021 року №165-к "Про звільнення державних службовців відділу у Бердичівському районі". Відтак, з моменту прийняття зазначеного наказу позивач дізналась (мала реальну можливість дізнатися) про порушення вказаними наказами своїх прав, та відповідно з вказаного моменту для позивача розпочався процесуальний строк на звернення до суду.

Разом з тим, з даним позовом до суду ОСОБА_1 звернулась лише 09 листопада 2021 року, що підтверджується датою поштового штампу на конверті, в якому її позов надійшов до суду.

З огляду на зазначене суд робить висновок про пропуск позивачем встановленого ч.5 ст. 122 КАС України місячного строку на звернення до суду.

Згідно з статтею 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

На виконання вимог ч. 6 ст. 161 КАС України ОСОБА_1 одночасно з позовною заявою подала до суду клопотання, в якому просила поновити їй пропущений процесуальний строк на звернення з даним позовом до суду

В обґрунтування поданого клопотання ОСОБА_1 зазначила, що підставою для видання оскаржуваного наказу та відповідно й її звільнення з посади головного спеціаліста Відділу у Бердичівському районі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області була ліквідація Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області. Водночас, лише наприкінці жовтня 2021 року їй стало відомо, що ліквідація Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області не завершена, управління продовжує свою діяльність, а працівники продовжують виконання своїх обов`язків. З огляду на що, позивач зауважує, що підстави для звернення з даним позовом до суду виникли у неї лише після отримання про те, що управління продовжує свою діяльність.

Розглянувши вказане клопотання та зазначені в ньому підстави для поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Пропущений процесуальний строк може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

Ключовою є фраза «з поважних причин», а отже це і є предметом доказування при вирішенні питання щодо встановлення поважності причин для позивача, тобто якщо строк був пропущений з поважних причин, це повинно підтверджуватися незаперечними письмовими доказами.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

При цьому, у рішенні Верховного Суду України від 13.09.2006 у справі №6-26370кс04 зазначено таке: "Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим".

За правилами частини 1 статті 77 КАС України тягар доведення наявності поважних причин пропуску процесуального строку на звернення до суду з наданням відповідних доказів покладається саме на позивача.

Як вказує практика Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

Верховний Суд зазначив, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи, а для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку.

Доводи позивача про те, що вона дізналась про порушення оскаржуваним наказом своїх прав лише у жовтні 2021 року, суд вважає безпідставними, адже постанова Кабінету Міністрів України №301 "Питання функціонування територіальних органів Державної служби з питань геодезії, катрографії та кадастру", якою вирішено відмінити ліквідацію територіальних органів Державної служби з питань геодезії, катрографії та кадастру була прийнята 05 квітня 2021 року, а тому саме з цього моменту у позивача виникли підстави для звернення до суду з позовом щодо оскарження наказу Голови комісії з ліквідації Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 01 квітня 2021 року №165-к "Про звільнення державних службовців відділу у Бердичівському районі" через не ліквідацію Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області.

Відтак, доводів, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено.

З огляду на зазначене, суд визнає причини пропущення строку звернення до суду з даним позовом неповажними.

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду разом з доказами поважності причин його пропуску, із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку, ніж ті що були вказані у заяві, поданій одночасно з позовною заявою.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович