Справа № 316/3035/21
Суддя: Куценко М. О.
Дата ухвалення: 2021-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 316/3035/21
Провадження № 2-а/316/32/21
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" грудня 2021 р. м. Енергодар

Суддя Енергодарського міського суду Запорізької області Куценко М.О. ознайомившись зі скаргою ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду зі вищезазначеною скаргою, в якій зазначає, що 18.11.2021 приблизно об 8 год. 15 хв., у дворі Енергодарської гімназії №2, вул.Енергетиків 6, представник поліції Кочуров С.Є., ЗПП 013348, неправомірно її затримав і зразу, хоча вона і заперечувала, оформив Постанову ГАБ № 365569 про накладення адміністративного стягнення у вигляді 170 грн. штрафу, підписану інспектором СРПП, лейтенантом поліції Пасько І.О., вважаючи, що нею були порушені якісь положення Постанови КМУ 1236 від 09.12.2020 за які встановлена відповідальність ст.44-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Не погоджуючись із вказаною постановою та вважаючи як саму постанову так і дії працівників поліції протиправними, просить суд скасувати постанову ГАБ №365569.

Ознайомившись зі скаргою, приходжу наступного висновку.

Зі змісту скарги вбачається, що її вимоги та підстави звернення стосується публічно-правових відносин, тобто, в даному випадку відносин між фізичною особою заявником ОСОБА_1 та суб`єктом владних повноважень працівників поліції, щодо оскарження прийнятого рішення - Постанови ГАБ №365569 про притягнення до адміністративної відповідальності та вчинених дій в рамках притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Визначення поняттю публічно-правовий спір надано у пункті 2 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), в якому зазначено, що публічно-правовий спір - це спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.4 КАС України, суб`єкт владних повноважень це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

На справи у публічно-правових спорах, зокрема, у спорах фізичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності, поширюється юрисдикція адміністративних судів (п.1 ч.1 ст.19 КАС України).

Таким чином, із зазначеного вище вбачається, що питання які заявляються даною скаргою ОСОБА_1 підлягають вирішенню в порядку КАС України.

Частиною 1 статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до положень частини 2 статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст.20 КАС України, справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності підсудні місцевим загальним судам як адміністративним судам.

Відповідно до приписів частини 1 статті 168 КАС України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції.

За положеннями ч.2 ст.286 КАС України, щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано позовну заяву протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Відповідно до ч.3 ст.9 КАС України кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.42 КАС України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Відповідно до положень частин 1, 2, 4 статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Відповідно до п.8 ч.1 ст.4 КАС України, позивачем є особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, або адміністратор за випуском облігацій, який подає позов до адміністративного суду на захист прав, свобод та інтересів власників облігацій відповідно до положень Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки», а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.4 КАС України, відповідачем є суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Відповідно до ч.1 ст.25 КАС України, адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

Відповідно до положень частин 1, 2 статті 222 КУпАП, органи Національної поліції, зокрема, розглядають справи і про адміністративні правопорушення передбачені частиною 2 статті 44-3 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Частиною 5 статті 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до правової позиції викладеної Верховним Судом в постановах від 26.12.2019 у справі №724/716/16-а, від 09.04.2020 у справі №181/581/17 (2-а/181/17/17), розгляд справ про адміністративні правопорушення відноситься до компетенції органів Національної поліції. Працівники органів поліції, які мають спеціальні звання поліції мають накладати адміністративні стягнення та розглядають справи про адміністративні правопорушення від імені цих органів, однак не можуть виступати самостійними суб`єктами владних повноважень, тобто окремо від державного органу, посадовою особою якого вони є, виносячи одноособові рішення.

Відповідно до правової позиції виловленої Верховним Судом в постанові від 26.12.2019 у справі №724/716/16-а, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача.

З зазначеного вище вбачається, що ОСОБА_1 , як позивачу, необхідно звернутися до відповідного суду, із позовною заявою поданою в порядку КАС України до відповідача суб`єкта владних повноважень до якого або яких буде звернута (звернуті) позовна вимога або позовні вимоги, з урахуванням положень щодо підсудності розгляду такої позовної заяви.

Крім того, суд зауважує і на наступне.

Відповідно до приписів частин 1, 2, 3 статті 159 КАС України, при розгляді справи судом за правилами загального позовного провадження, учасники справи викладають письмово, у тому числі, свої вимоги, аргументи щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, якими є і позовна заява. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у визначених цим Кодексом випадках.

Стаття 160 КАС України містить вимоги які пред`являються до позовної заяви, яка подається позивачем у письмовій формі, або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Так, відповідно до положень пунктів 1, 2, 4, 5, 8, 9, 11 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до положень частини 9 статті 160 КАС України, у позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Відповідно до положень частини 6 статті 160 КАС України, якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини 5 цієї статті стосовно представника.

Разом з цим, із наданої до суду ОСОБА_1 скарги, вбачається, що вона фактично не відповідає усім зазначеним вимогам статті 160 КАС України.

Крім того, відповідно до частин 1, 4, 7 статті 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті (ч.1). Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч.4). До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування (ч.7).

Проте, ці зазначені вимоги статті 161 КАС України ОСОБА_1 не дотримано.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до положень п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позову з`ясовує, чи відповідає вона вимогам встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи зазначене, суд вважає необхідним залишити без руху скаргу ОСОБА_1 надавши можливість останній подати до суду саме позовну заяву, з дотриманням зазначених вище положень процесуального законодавства, у строк , який не може перевищувати 10 (десяти) днів з дня отримання даної ухвали.

Роз`яснити, що у випадку невиконання зазначених вимог у встановлений судом строк, скарга буде вважатися неподаною та повернута ОСОБА_1 відповідно до вимог п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.4, 5, 9, 19, 20, 25, 42, 46, 160, 161, 168, 169, 171, 294 КАС України,-

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 про визнання дій протиправними та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 10 (десять) днів, з дня одержання даної ухвали суду, для усунення недоліків зазначених в ухвалі суду.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути викладені в апеляційній скарзі на рішення суду.

Суддя М. О. Куценко