Справа № 540/2080/21
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2021-12-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 грудня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/2080/21
Головуючий в 1 інстанції: Кисильова О.Й.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача судді Турецької І. О.,

суддів Стас Л. В., Шеметенко Л. П.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу депутата Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області Мельника Сергія Павловича на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року у справі за позовом депутата Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області ОСОБА_1 до Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області про визнання протиправними та скасування рішень

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У травні 2021 року депутат Мирненської селищної ради ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом в якому заявив такі вимоги:

- визнати протиправним та скасувати рішення І сесії Мирненської селищної ради Каланчацького району VIII скликання від 13.11.2020 №12 про преміювання та надання матеріальної допомоги працівникам Мирненської селищної ради;

- визнати протиправним та скасувати рішення І сесії Мирненської селищної ради Каланчацького району VIII скликання від 13.11.2020 №13 про затвердження Положення про преміювання голови селищної ради.

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 заявив, що оскаржувані рішення прийняті в умовах конфлікту інтересів, з порушенням Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 №280/97-ВР (далі-Закон280/97-ВР) визначені Законом України та «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ (далі - Закон №1700-VІІ).

ОСОБА_1 зазначає, що згідно із постановою Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 442/730/17 рішення, прийняті в умовах конфлікту інтересів, необхідно визнавати незаконними з урахуванням вимог Конвенції ООН проти корупції, національного законодавства і тих негативних наслідків для самого існування демократичного суспільства, яке спричиняє корупція. Для встановлення порушення процедури прийняття рішення визначальним є сам факт участі депутата у його прийнятті за наявності конфлікту інтересів, незалежно від того є він потенційним чи реальним, а не вплив такого голосування на прийняте колегіальним органом рішення з урахуванням наявності кваліфікованої більшості.

Резюмуючи викладене, ОСОБА_1 зауважив, що перебуваючи в статусі депутата селищної ради та будучи обізнаним з наявністю конфлікту інтересів у іншого депутата місцевої ради, зобов`язаний йому запобігти, у зв`язку із чим звернувся до суду з даним позовом.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.

Мотивами для прийняття такого рішення, передусім суд зазначив відсутність доказів, що Мирненською селищною радою виконана вимога частини 2 статті 59-1 Закону 280/97-ВР щодо створення постійної комісії з питань запобігання та урегулювання конфлікту інтересів у депутата ради, яка повинна вивчити та попередньо розглянути питання, що належать до її відання, а також здійснити контроль за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

До того ж, як відзначив суд, сторонами не надано доказів того, що при розгляді питання щодо встановлення умов оплати праці селищного голови та преміювання працівників вказаної ради депутати сільської ради, які входять до постійної комісії, яка уповноважена вирішувати питання конфлікту інтересів, вирішували вказане питання.

За аналізом фактичних обставин справи та приписів Закону 280/97-ВР, а також Закону №1700-VІІ, суд дійшов висновку про відсутність законодавчої норми, яка надає депутату місцевої ради право на звернення до суду із позовом про скасування рішення органу місцевого самоврядування з підстав виникнення конфлікту інтересів у іншого депутата, якщо таке порушення не встановлено у визначеному законодавством порядку та особу, що голосувала за таке рішення, не визнано винною у вчиненні корупційного правопорушення щодо неповідомлення про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Важливим, на думку суду першої інстанції, є також те, що рішенням Конституційного Суду України від 27.10.2020 у справі № 13-р/2020 за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України, статтю 35 Закону № 1700-VІІ визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною).

Зважаючи на викладене, суд зазначив рішення Мирненської селищної ради №12 та №13, які позивач просить визнати незаконними та скасувати, прийняті 13.11.2020, тобто у період, коли Закон №1700-VII не містив норми, яка визначала спеціальні правила та особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник, зокрема, у діяльності депутатів місцевих рад.

Також підставою для відмови в задоволенні позову суд указав відсутність порушеного права позивача. Так, на думку суду першої інстанції, право на оскарження рішення (індивідуального акта) суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої його прийнято, або прав, свобод та інтересів якої це рішення (індивідуальний акт) стосується. Якщо позивач не є учасником (суб`єктом) правовідносин, які виникли з прийняттям оскаржуваного рішення, яке є правовим актом ненормативного характеру, таке рішення, відповідно, не породжує для позивача й права на захист, тобто права на звернення із цим адміністративним позовом.

Водночас, як відзначив суд, позивач не навів жодних обставин та не надав доказів порушення оспорюваними рішеннями його прав, як депутата та громадянина та не зазначив негативних наслідків таких рішень щодо нього та членів територіальної громади, інтереси якої він представляє.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

Депутат Мирненської селищної ради Мельник С. П., оскаржуючи рішення суду першої інстанції, зазначає про неповне дослідження судом обставин справи, що мають значення для її вирішення, про неправильне застосування норм матеріального права, а також про порушення норм процесуального права та вважає, що це є підставою для його скасування та ухвалення нового рішення про задоволення позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляції, скаржник, покликаючись на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену в постанові від 20.03.2019 у справі №442/730/17 стверджує, що про конфлікт інтересів особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. На його думку про наявність конфлікту інтересів мав заявити і депутат як член відповідної постійної комісії сільської ради, до обов`язків якої входить урегулювання конфлікту інтересів у депутатів сільської ради чи будь-який депутат сільської ради, який знав про наявність конфлікту інтересів.

На переконання скаржника, статті 47, 59-1 Закону 280/97-ВР встановлюють, що не лише особа, в якої вбачається конфлікт інтересів, зобов`язана йому запобігти. Такий обов`язок прямо покладено на відповідну постійну комісію місцевої ради та на кожного депутата місцевої ради, який обізнаний з наявністю конфлікту інтересів у іншого депутата місцевої ради.

Прийняте в умовах реального конфлікту інтересів у одного з депутатів рішення органу місцевого самоврядування компрометує, спаплюжує таке рішення, та, як наслідок, нівелює довіру суспільства до органів місцевого самоврядування в цілому.

Також доводами скаржника є те, що суд першої інстанції, розглядаючи даний спір, не провів аналіз аргументів його позову, не надав на них відповіді, чим порушив його право на справедливий судовий розгляд.

У відзиві на апеляцію Мирненська селищна рада указує на те, що вона є безпідставною, необґрунтованою та такою, що не може бути задоволена.

Доводи відзиву відтворюють позицію суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 311 КАС України, справа розглянута в порядку письмового провадження, оскільки її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та у зв`язку з розглядом справи судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження).

Фактичні обставини справи.

ОСОБА_1 обраний депутатом Мирненської селищної ради VIIІ скликання, що підтверджується посвідченням №11, виданим 13.11.2020.

13.11.2020 на І сесії Мирненської селищної ради ОТГ Каланчацького району VIIІ скликання прийняте рішення № 12 «Про затвердження Положення про преміювання та надання матеріальної допомоги», яким затверджене Положення про преміювання та надання матеріальної допомоги працівникам Мирненської селищної ради.

Також, 13.11.2020 на І сесії Мирненської селищної ради ОТГ Каланчацького району VIIІ скликання прийняте рішення № 13 «Про умови оплати праці Мирненського селищного голови», яким вирішено:

« 1. Встановити Мирненському селищному голові ОСОБА_2 :

- посадовий оклад в розмірі передбаченому додатком 50, постанови від 09 березня 2006 року № 268 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів»;

- надбавку за 7 ранг посадової особи місцевого самоврядування;

- доплату за вислугу років у розмірі 20% посадового окладу з урахуванням доплати за ранг посадової особи місцевого самоврядування;

- надбавку за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи у розмірі до 50 відсотків посадового окладу з урахуванням надбавки за вислугу років та надбавки за ранг посадової особи місцевого самоврядування.

2. Дозволити проводити щомісячне преміювання селищного голови та преміювання до державних, професійних свят і ювілейних дат в розмірі, що не перевищує 100% середньомісячної заробітної плати в межах кошторисних призначень та економії фонду оплати праці.

3. Надавати ОСОБА_2 матеріальну допомогу на оздоровлення, на вирішення соціально-побутових питань у розмірі середньомісячної заробітної плати в межах кошторисних призначень…».

Із протоколу поіменного голосування І сесії Мирненської селищної ради VIII скликання від 13.11.2020 випливає, що при прийнятті рішень №12 та №13 брали участь всього 22 депутата, з яких «за» проголосувало 13 депутатів, зокрема:

ОСОБА_3 - заступник головного бухгалтера Мирненської селищної ради, ОСОБА_4 - директор державного комунального підприємства «Преображенка», ОСОБА_5 - спеціаліст із земельних питань селищної ради, БоваМ.І. - начальник відділу освіти, культури, молоді та спорту та ОСОБА_6 , що займає посаду секретаря селищної ради (а.с.11).

У суді першої інстанції селищний голова Сучок А.М. заявив про розірвання шлюбу ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_1 від 06.03.2019 та про відсутність родинних відносин між ним та ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 .

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та правова оцінка суду апеляційної інстанції доводів учасників справи та висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на таке.

Аналіз доводів скаржника дає підстави вважати, що наявність конфлікту інтересів при прийнятті Положення про преміювання та надання матеріальної допомоги працівникам Мирненської селищної ради, останній, вбачає в тому, що за таке рішення проголосували депутати, які одночасно обіймають певні адміністративні посади в Мирненській селищній раді.

Внаслідок такого сумісництва, як наголошує скаржник, наведені особи фактично самі собі встановили певний розмір премії, надбавки та періодичність їх виплат.

Додатково ОСОБА_1 указує, що депутат ОСОБА_9 , підтримуючи рішення №12 про преміювання, голосував, у тому числі і за преміювання його дружині як старости Мирненської ОТГ, а депутат ОСОБА_6 , будучи обраною секретарем Мирненської селищної ради, голосувала про преміювання та надання матеріальної допомоги, в тому числі і їй як секретарю Мирненської ОТГ.

Заявляючи про протиправність рішення про затвердження Положення про преміювання голови селищної ради, ОСОБА_1 указує, що новообрані депутати Мирненської селищної ради: ОСОБА_7 , ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , які голосували за дане рішення, перебувають в родинних відносинах з головою Мирненської селищної ради ОСОБА_2 .

Так, ОСОБА_7 є дружиною та рідною сестрою ОСОБА_5 , а ОСОБА_8 є донькою ОСОБА_5 .

Відповідаючи на доводи апеляції колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до частин 1-3 статті 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. Рішення ради приймається відкритим (у тому числі поіменним) або таємним голосуванням.

За змістом статті 59-1 Закону № 280/97-ВР сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Частиною 1 статті 47 Закону № 280/97-ВР встановлено, що постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

За аналізом викладених норм випливає висновок, що законодавством передбачено, що депутати мають право брати участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою, тобто голосувати, але в ситуаціях конфлікту інтересів, при наявності у депутата конфлікту інтересів він має публічно оголосити про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Оголошення про конфлікт інтересів має бути зафіксовано у протоколі засідання. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої статті 59-1 Закону №280/97-ВР, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз`яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію з питань регламенту, депутатської етики, законності, діяльності правоохоронних органів та громадських формувань.

Як обґрунтовано зазначив суд першої інстанції відсутні докази того, що при розгляді питання щодо встановлення умов оплати праці селищного голови та преміювання працівників указаної ради депутати сільської ради, які входять до постійної комісії, яка уповноважена вирішувати питання конфлікту інтересів, вирішували про наявний конфлікт інтересів.

Переходячи до аналізу Закону №1700-VII, колегія суддів установила таке.

За приписами підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону, є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Відповідно до частини 2 статті 28 Закону № 1700-VII особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані:

- вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

- повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

- не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

- вживати заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Є правильним висновок суду першої інстанції, що положення статті 59-1 Закону №280/97-ВР та статті 28 Закону №1700-VII дають підстави для висновку, що дія Закону № 1700-VII поширюється на депутатів місцевих рад, які, у разі існування обставин, що можуть свідчити про прийняття рішення в умовах конфлікту інтересів, зобов`язані запобігати конфлікту інтересів. Такий обов`язок прямо покладено на відповідну постійну комісію місцевої ради та на кожного депутата місцевої ради, який обізнаний з наявністю конфлікту інтересів у іншого депутата місцевої ради.

До того ж, колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що наведене вище законодавство не містить положень, які надають депутату місцевої ради право на звернення до суду із позовом про скасування рішення органу місцевого самоврядування з підстав виникнення конфлікту інтересів у іншого депутата, якщо таке порушення не встановлено у визначеному законодавством порядку та особу, що голосувала за таке рішення не визнано винною у вчиненні корупційного правопорушення щодо неповідомлення про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів.

На думку суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 помилково тлумачить статті 47, 59-1 Закону 280/97-ВР, що обов`язок депутата запобігти конфлікту інтересів повинен відбуватися шляхом звернення до суду з позовом про скасування рішення органу місцевого самоврядування.

Так, про конфлікт інтересів він може заявити як депутат місцевої ради приймаючи участь у засіданні сесії і вказана заява заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Окрім того, частиною 1 статті 21 Закону № 1700-VII передбачено право громадських об`єднань, їх членів або уповноважених представників, а також окремих громадян повідомляти про виявлені фактів вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень, реальний, потенційний конфлікт інтересів спеціально уповноваженим суб`єктам у сфері протидії корупції, Національному агентству, керівництву чи іншим представникам органу, підприємства, установи чи організації, в яких були вчинені ці правопорушення або у працівників яких наявний конфлікт інтересів, а також громадськості.

Аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що наведеним право громадян на звернення до спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції із заявами про встановлення фактів конфлікту інтересів та, в подальшому, притягнення винних осіб до відповідальності.

При цьому, статтею 67 Закону № 1700-VII передбачено, що нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону,підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, об`єднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування. Орган або посадова особа надсилає до Національного агентства протягом трьох робочих днів копію прийнятого рішення про скасування або одержаного для виконання рішення суду про визнання незаконними відповідних актів або рішень. Правочин, укладений внаслідок порушення вимог цього Закону, може бути визнаним недійсним.

Таким чином, скасуванню в судовому порядку рішення суб`єкта владних повноважень на підставі того, що воно було прийняте під час існування невирішеного конфлікту інтересів, має передувати встановлення факту наявності такого конфлікту інтересів спеціально уповноваженим суб`єктом у сфері протидії корупції.

Наведений правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 18.02.2019 у справі №855/35/19.

Є таким, що заснований на приписах законодавства, що діяли на момент спірних правовідносин висновок суду першої інстанції про те, що рішенням Конституційного Суду України від 27.10.2020 у справі № 13-р/2020 за конституційним поданням 47 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень Закону України «Про запобігання корупції», Кримінального кодексу України, статтю 35 визнано такою, що не відповідає Конституції України (є неконституційною).

Отже, починаючи з 28.10.2020 Закон №1700-VII не містив норми, яка забороняла, зокрема, депутату місцевої ради брати участь у прийнятті рішення у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Така норма з`явилася 30.12.2020, коли набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про запобігання корупції» щодо відновлення інституційного механізму запобігання корупції» від 15.12.2020 1079-IX, який доповнив Закон № 1700-VII статтею 35-1, яка визначає особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності окремих категорій осіб, уповноважених на виконання функцій місцевого самоврядування.

Утім, як вказано вище, рішення Мирненської селищної ради № 12 та № 13, прийняті 13.11.2020, тобто у період, коли Закон № 1700-VII не містив норми, яка визначала спеціальні правила та особливості врегулювання конфлікту інтересів, що виник, зокрема, у діяльності депутатів місцевих рад.

Також слід вважати, що підставою для задоволення позову повинна бути обставина про відсутність порушеного права позивача у зв`язку з прийняттям акта індивідуальної дії.

Як правильно указав суд першої інстанції, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Верховний Суд у справі № 1340/4630/18 зазначив, що таке порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи позивача з боку відповідача, яка стверджує про їх порушення. Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Якщо позивач не є учасником (суб`єктом) правовідносин, які виникли з прийняттям оскаржуваного рішення, яке є правовим актом ненормативного характеру, таке рішення, відповідно, не породжує для позивача й права на захист, тобто права на звернення із цим адміністративним позовом.

Дана правова позиція наведена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 14.03.2018 у справі № 9901/22/17, від 06.06.2018 у справі № 800/489/17, від 06.02.2019 у справі № 9901/815/18.

Узагальнюючи викладене, колегія суддів вважає наголосити, що позивач у випадках виявлення порушення вимог Закону №1700-VII щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання, зокрема, функцій місцевого самоврядування, до повноважень повинен звернутися до органів до повноважень яких віднесено встановлення фактів наявності чи відсутності реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Стаття 316 КАС України унормовує, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи, що суд апеляційної інстанції не змінював судове рішення та не ухвалював нового розподіл судових витрат, здійсненого судом першої інстанції, відповідно до статті 139 КАС України, не змінюється.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас пункт 2 частини 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), крім випадків якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Як вважає суд апеляційної інстанції у суду першої інстанції були підстави для віднесення даного спору до категорії справ незначної складності.

За таких умов, ураховуючи, що судом апеляційної інстанції переглянуте рішення суду першої інстанції, яке ухвалено у справі розглянутої за правилами спрощеного позовного провадження, відсутні підстави для його оскарження в касаційному порядку.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу депутата Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області Мельника Сергія Павловича залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року у справі за позовом депутата Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області ОСОБА_1 до Мирненської селищної ради Каланчацького району Херсонської області про визнання протиправними та скасування рішень залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за винятком випадків, перелічених у пункті 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Л. В. Стас

суддя Л. П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 02.12.2021.