Справа № 420/4311/21
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2021-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4311/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Кравченка М.М.,

розглянувши в письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії, -

СУТЬ СПОРУ:

ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області, в якій просив: визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 304 від 17.02.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції на заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області «По особовому складу» № 312 о/с від 25.02.2021 року про звільнення зі служби підполковника поліції ОСОБА_1 (0042905), заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляди звільнення зі служби); поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області; стягнути з Головного управління Національної поліції в Одеській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з дня звільнення по день поновлення на посаді; допустити рішення до негайного виконання в частині поновлення на посаді; допустити рішення до негайного виконання в частині виплати заробітної плати за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць та інших виплат; зобов`язати Головне управління Національної поліції в Одеській області внести виправлення до трудової книжки ОСОБА_1 стосовно звільнення з посади; вирішити клопотання.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив наступне. Наказом начальника Головного управління національної поліції в Одеській області Беха О.В. від 05.08.2019 року № 972 о/с ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області. 12.12.2020 року в рамках кримінального провадження № 0000928 від 16.09.2020 року ОСОБА_1 затримано та 13.12.2020 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, тобто в одержанні неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимагання такої вигоди. За вказаним фактом було призначене проведення службового розслідування, за наслідками якого було видано наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області № 304 від 17.02.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції на заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 . На підставі наказу Головного управління Національної поліції в Одеської області від 17.02.2021 року № 304, та подання т.в.о. начальника Подільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 19.02.2021 року було видано наказ Головного управління Національної поліції в Одеській області «По особовому складу» № 312 о/с від 25.02.2021 року про звільнення зі служби підполковника поліції ОСОБА_1 (0042905), заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляди звільнення зі служби). Таке рішення відповідача позивач вважає протиправним.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 07.05.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії було прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказує, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є матеріали службового розслідування, факти і обставини які були встановленні під час проведення службового розслідування, і все це узагальнено у висновку службового розслідування. В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Позивач не зміг виправдати свої поведінку та підтвердити, що він є професіоналом та висококваліфікованим працівником. Сутність порушень позивача полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни. Вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку проявляється в прямому умислі, тобто останній свідомо допускав настання несприятливих наслідків після вчинення ним цих дій. Це порушення стало можливим внаслідок особистої недисциплінованості та повного ігнорування ним вимог чинного законодавства. В силу положень частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові. Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання. Під час проведення службового розслідування встановлено всі обставини та факти вірно, без жодних порушень норм чинного законодавства України та прав позивача. Більш того проаналізувавши послужний список позивача вбачається, що позивач неодноразово притягався до дисциплінарної відповідальності, так само під час службового розслідування його безпосередній керівник охарактеризував позивача негативно та як працівника що систематично порушую дисципліну. Позивач обіймаючи керівну посаду своїм негативним прикладом поведінки дискредитував себе перед особовим складом, тоді як повинен був бути взірцем дотримання службової дисципліни.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України може бути встановлена лише вироком суду в межах розгляду кримінального провадження № 0000928 від 16.09.2020 року, а не матеріалами службового розслідування. Саме лише факт порушення кримінального провадження стосовно ОСОБА_1 не свідчить про доведеність його вини у вчиненні злочину. Без постановлення судового вироку неможливо встановити винуватість або не винуватість у скоєнні правопорушення, а тому підстави для звільнення відсутні. Співробітниками ГУНП в Одеській області при проведенні службової перевірки навмисно були викривлені факти розглянутої події та навмисно підмінно тлумачення норм чинного законодавства та відомчих нормативних актів щоб звинуватити позивача у неіснуючих порушеннях та на вигаданих підставах звільнити з Національної поліції. Головним управління Національної поліції в Одеській області було порушено процедуру проведення службового розслідування, а саме не ознайомлено ОСОБА_1 з матеріалами службового розслідування та висновком від 17.02.2021 року. Про хід службового розслідування його не сповіщали. Відповідне службове розслідування проведене без його участі, однобічно, не об`єктивно, з порушеннями принципу неупередженості та з приховування результатів службового розслідування. ОСОБА_1 не надано доступу до матеріалів службового розслідування та протиправно застосовано найжорстокіший вид дисциплінарного стягнення - звільнення з лав Національної поліції. При визначенні виду дисциплінарного стягнення ГУНП в Одеській області не враховано попередню поведінку ОСОБА_1 та відсутність у нього дисциплінарних стягнень.

Відповідно до ч.3 ст.194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч.3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

З урахуванням зазначеного, суд вирішив розглянути вказану справу в письмовому провадженні.

Дослідивши надані письмові докази, перевіривши матеріали справи, а також проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що в задоволенні позову слід відмовити повністю. Свій висновок суд вмотивовує наступним чином. Так, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

ОСОБА_1 проходив службу в Головному управлінні Національної поліції в Одеській області, перед звільненням займав посаду заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області.

14.12.2020 року до Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшла доповідна записка керівництва УКЗ ГУНП в Одеській області щодо організації проведення службового розслідування за фактами отримання неправомірної вигоди заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 та вчинення інших порушень службової дисципліни працівниками цього відділу поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 16.12.2020 року № 2848 було призначено службове розслідування за вказаними фактами.

ОСОБА_1 з наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 16.12.2020 року № 2848 про призначення службового розслідування був ознайомлений під підпис 16.12.2020 року.

За результатами проведення службового розслідування дисциплінарною комісією складено висновок від 05.02.2021 року службового розслідування за фактом внесення відомостей в ЄРДР та повідомлення працівнику Подільського ВП ГУНП в Одеській області підполковнику поліції ОСОБА_1 про підозру у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

На підставі вказаного висновку 17.02.2021 року Головним управлінням Національної поліції в Одеській області було видано наказ № 304 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», яким, крім іншого, за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, Присяги поліцейського, абзаців 1, 2, 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 8, 10, 11, 12 п.4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п.1 та п.п.1, 2, 5, 6, 7 п.5 розділу IV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п.2, 4, 5 Переліку справ та журналів, обов`язкових для ведення в слідчих управліннях, відділах, відділеннях додатку до Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п.п.2, 12, 13, 16, абзацу 1, 2 п.19, п.25 Посадової інструкції заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області підполковника поліції Михеля Романа Васильовича звільнено із служби в поліції.

ОСОБА_1 з наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 17.02.2021 року № 304 про притягнення до дисциплінарної відповідальності був ознайомлений під підпис 17.02.2021 року.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області «По особовому складу» № 312 о/с від 25.02.2021 року на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» підполковника поліції ОСОБА_1 (0042905), заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області з 25.02.2021 року було звільнено зі служби в поліції.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про Національну поліцію» Національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку.

Згідно з ст.3 Закону України «Про Національну поліцію» у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до п.п.1-3 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.

Відповідно до ч.1 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з п.п.1-2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Відповідно до ст.2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських. Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Згідно з ст.3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Згідно з ст.16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно до ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку. Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського. Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості. У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення. У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Згідно розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження). У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні. В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні. У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до п.4 Розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893, в наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно і проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування не відомо). Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

З урахуванням зазначеного, підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

При цьому, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Відповідно до п.1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 року № 1179, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з абз.1, 2, 5 п.1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актам законодавства України.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює повагу до гідності інших осіб, ввічливість та дотримання високої культури спілкування, доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів, недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа № 819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.

Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі № 815/4478/16.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування.

Згідно з ч.1 ст.11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Зі змісту наданих матеріалів вбачається, що 14.12.2020 на адресу керівництва Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшла доповідна записка УКЗ ГУНП в Одеській області № 9/11209 про те, що 16.09.2020 Територіальним управлінням ДБР, розташованим у м. Миколаєві, розпочато кримінальне провадження № 0000928 за фактом вчинення окремими працівниками ГУНП в Одеській області кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Як зазначено у цій доповідній записці, 12.12.2020 посадовими особами УСБУ в Одеській області та Територіального управління ДБР, розташованого у м. Миколаєві, був затриманий «на гарячому» заступник начальника відділу поліції - начальник слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою в цивільному одязі під час вимагання і отримання від ОСОБА_2 , через залучення цивільної особи у якості посередника - ОСОБА_3 , 3000 (три тисячі) доларів США неправомірної вигоди за укриття доказів винуватості особи в рамках кримінального провадження за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.191 КК України.

14.12.2020 до Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшов лист з управління запобігання корупції НПУ щодо необхідності сповіщення УЗК НПУ про результати службового розслідування за вказаною подією.

16.12.2020 до Головного управління Національної поліції в Одеській області з ОУ ДВБ НПУ надійшло подання щодо усунення недоліків та організації проведення службового розслідування за вище висвітленою подією.

З метою перевірки відомостей, викладених у цій доповідній записці та поданні ОУ ДВБ НПУ, наказом ГУНП в Одеській області від 16.12.2020 № 2848 й було призначене дане службове розслідування, термін якого згідно з наказом від 15.01.2020 № 71 був продовжений до 13.02.2021 року.

Наказом Головного управління Національної поліції в Одеській області від 16.12.2020 № 1640 о/с підполковника поліції ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов`язків (посади) на період проведення службового розслідування.

Відповідач зазначає, що підполковник поліції ОСОБА_1 , нехтуючи взятими на себе обов`язками, достовірно розуміючи суть кримінального правопорушення та передбачену за його скоєння кримінальну відповідальність, замість здійснення превентивної, профілактичної діяльності, спрямованої на запобігання вчиненню правопорушень, виявлення, припинення кримінальних і адміністративних правопорушень, виявлення причин, умов, що сприяли їх вчиненню, проведення оперативно-розшукової діяльності, направленої на документування, виявлення осіб, що вчиняють кримінальні правопорушення, та розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду, ухиляються від виконання кримінального покарання, пропали безвісти, та інших осіб у випадках, визначених законом, сам вчинив протиправні корупційні діяння.

Відповідно до листа заступника начальника СВ Подільського ВП ГУНП в Одеській області капітана поліції Кривенького О.О. від 21.12.2020 № 46/15558 слідчим відділом Подільського ВП ГУНП в Одеській області здійснювалось досудове розслідування у кримінальних провадженнях № 0000331 від 06.10.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, та № 0000183 від 06.02.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.2 ст.191, ч.2 ст.367 КК України.

22.06.2020 у кримінальному провадженні № 0000331 від 06.10.2018 ОСОБА_2 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366 та ч.3 ст.191 КК України.

20.11.2020 досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000331 від 06.10.2018 закінчено та в порядку ст.291 КПК України з обвинувальним актом направлено до Котовського міськрайонного суду Одеської області для розгляду по суті.

Як встановлено дисциплінарною комісією з процесуальних документів по кримінальному провадженню № 0000928, що офіційно надійшли з Територіального управління ДБР, розташованого у м. Миколаєві, 10.09.2020 підполковник поліції ОСОБА_1 зустрівся з ОСОБА_2 на автомобільній мийці «Алібаба» за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході розмови з останнім, ОСОБА_1 повідомив йому, що за надання неправомірної вигоди у сумі 3000 доларів США він може домовитись з прокурором Котовської місцевої прокуратури, який буде підтримувати у суді обвинувачення відносно нього, про його виправдування або призначення покарання у вигляді штрафу.

ОСОБА_1 пообіцяв ОСОБА_2 , що у разі надання вказаної неправомірної вигоди, з боку його та прокурора не буде тиску на свідків по справі, внаслідок чого свідки з метою спростування обвинувачення зможуть змінити свої свідчення.

ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_2 про те, що у разі погодження на його пропозицію, ОСОБА_4 необхідно буде відмовитись від платного адвоката, а він в свою чергу посприяє про призначення безоплатного адвоката, який буде діяти на користь прокурора.

ОСОБА_2 був змушений погодитись на вказані ОСОБА_1 умови та пообіцяв, що через декілька тижнів від планує продати свою земельну ділянку та виручені гроші у сумі 3000 доларів США надасть ОСОБА_1

24.09.2020 приблизно в дообідній час ОСОБА_2 зустрівся з ОСОБА_1 біля адмінбудівлі Подільського ВП ГУНП в Одеській області, де під час спілкування ОСОБА_1 вимагав від ОСОБА_2 , щоб останній умовив свого адвоката про неподання клопотання до суду щодо передачі обвинувального акту з Котовського міськрайонного суду до Любашівського районного суду, оскільки у такому випадку прокурор не зможе виконати взяті на себе зобов`язання щодо звільнення його від відповідальності. ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_2 , що про подальші дії він йому зателефонує.

23.10.2020 ОСОБА_1 за допомогою додатку «WatsApp» зателефонував ОСОБА_2 та призначив зустріч біля адмінбудівлі Подільського ВП ГУНП. Того ж дня останні зустрілись у визначеному місці, де ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_2 про те, що він мав розмову з прокурором щодо розгляду його справи у суді та повідомив останньому, що він повинен надати обумовлену раніше суму грошей, тобто 3000 доларів США, до судового засідання у справі. ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_2 , що про подальші дії він йому зателефонує.

28.10.2020 ОСОБА_1 за допомогою додатку «WatsApp» зателефонував ОСОБА_2 та призначив зустріч у той же день о 16.00 год. біля Подільського ВП ГУНП. Під час зустрічі ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_2 , що він спілкувався з прокурором та останній зазначив, що строк розгляду по його справі буде затягнутий, внаслідок чого в подальшому справу буде закрито за закінченням термінів. Разом з цим, ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_2 , що визначені грошові кошти необхідно передати йому протягом години, оскільки він з прокурором побоюються про документування їх дії.

Далі, того ж дня, ОСОБА_1 знов зустрівся з ОСОБА_2 , однак у зв`язку з тим, що останній зібрав тільки 500 доларів США, ОСОБА_1 повідомив, що необхідно надати всю обумовлену суму разом та надав час для збору потрібної суму.

08.11.2020 ОСОБА_2 за допомогою додатку «WatsApp» зателефонував ОСОБА_1 та повідомив, що зібрав необхідну суму грошових коштів та готовий зустрітись, на що ОСОБА_1 відповів, що про подальші дії сам йому зателефонує.

В подальшому, ОСОБА_1 з метою укриття своєї протиправної діяльності, не вдаючись до подробиць та деталей розробленої схеми, залучив у якості посередника цивільну особу - громадянина ОСОБА_3 , за допомогою якого збирався отримати неправомірну вигоду від ОСОБА_2 .

За результатами проведених слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих розшукових дій ОСОБА_3 надав добровільну згоду на залучення його до конфіденційного співробітництва з правоохоронними органами.

12.12.2020 приблизно о 13.00 год. ОСОБА_1 зустрівся з ОСОБА_3 за місцем мешкання останнього, а саме в квартирі АДРЕСА_2 , де отримав від останнього грошові кошти у сумі 2800 доларів США (що станом на 12.12.2020 відповідно до офіційного курсу НБУ становить78610 гривень) та 5600 гривень, на загальну суму 84210 гривень.

Відразу після отримання ОСОБА_1 неправомірної вигоди він був затриманий працівниками правоохоронних органів.

13.12.2020 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, тобто в одержанні неправомірної вигоди для себе чи третьої особи за вплив на прийняття рішення особою, уповноваженою на виконання функцій держави, поєднане з вимаганням такої вигоди.

14.12.2020 слідчим суддею Заводського районного суду м. Миколаєва винесені ухвали про відсторонення ОСОБА_1 від посади заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області та про обрання до підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави у розмірі 169440 гривень.

15.12.2020 ОСОБА_1 був звільнений з ІТТ № 1 ГУНП в Миколаївській області на підставі внесення застави, вказаної в ухвалі слідчого судді.

Опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_2 підтвердив вище зазначене та пояснив, що 10.09.2020 він знаходився на автомобільній мийці «Алібаба», де зустрівся з ОСОБА_1 . В ході розмови ОСОБА_1 повідомив йому, що за надання неправомірної вигоди у сумі 3000 доларів США він може домовитись з прокурором Котовської місцевої прокуратури, який буде підтримувати у суді обвинувачення відносно нього, про його виправдування або призначення покарання у вигляді штрафу. Далі, 16.09.2020 з метою припинення та документування протиправних дій ОСОБА_1 він звернувся з відповідною заявою до УСБУ в Одеській області. Після чого посадовими особами УСБУ повідомлено ТУ ДБР, розташоване у м. Миколаєві, де того ж дня за заявою ОСОБА_2 розпочато кримінальне провадження № 0000928 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України.

Опитаний в рамках службового розслідування начальник Подільського ВП ГУНП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_5 пояснив, що 12.12.2020 приблизно о 03.30 год. йому зателефонував заступник начальника ВП - начальник СВ Подільського ВП ГУНП підполковник поліції ОСОБА_1 та повідомив, що у нього неприємності, а саме про те, що він оперативним шляхом хотів отримати від ОСОБА_2 журнали, де знаходяться гілки шляхів по якомусь кримінальному провадженню 2016 року, пов`язаному з рейками, але оскільки він знаходиться у м. Кодимі Одеської області, так як у його дружини день народження, забере їх його знайомий.

Однак, знайомий чомусь не відповідає на телефонні дзвінки та ОСОБА_1 думає, що за ним ведуть оперативний нагляд. ОСОБА_5 , як керівник підрозділу, у своїй відповіді ОСОБА_1 наполягав, щоб останній зателефонував на спецлінію « 102» та повідомив про факт спроби надання неправомірної вигоди по кримінальному провадженню, а також написав відповідний рапорт на його ім`я. На що ОСОБА_1 сказав, що можливо він помиляється та почекає до ранку. Вранці ОСОБА_1 повідомив ОСОБА_5 , що все в порядку, його знайомий вийшов на зв`язок і передав йому документи. Після чого ОСОБА_5 ще раз провів з ОСОБА_1 бесіду щодо недопустимості порушення чинного законодавства, та доручив начальнику СКЗ Подільського ВП ГУНП майору поліції ОСОБА_6 письмово ознайомити підполковника поліції ОСОБА_1 з вимогами Закону України «Про запобігання корупції».

Того ж дня, приблизно о 13.30 год. йому стало відомо, що працівниками УСБУ в Одеській області та Територіального управління ДБР, розташованого у м. Миколаєві, в рамках кримінального провадження від 16.09.2020 № 0000928 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369-2 КК України, при отриманні неправомірної вигоди у сумі 3000 доларів США затримано підполковника поліції ОСОБА_1 .

В подальшому, о 19.00 год. цього ж дня працівниками ВІОС УКЗ ГУНП у присутності заступника начальника СВ Подільського ВП капітана поліції ОСОБА_7 був перевірений службовий кабінет № 7, розташований на другому поверсі адміністративної будівлі Подільського ВП ГУНП, в якому здійснював службову діяльність ОСОБА_1 .

Під час перевірки кабінету, у металевому сейфі виявлено оригінал рапорту, складеного підполковником поліції ОСОБА_1 на ім`я начальника Подільського ВП ОСОБА_5 , про те, що у період часу з 23.00 год. 11.12.2020 по 01.00 год. 12.12.2020 ОСОБА_2 під приводом надання компрометуючих матеріалів на керівництво ВП «Котовська дистанція колії» Регіональної філії «Одеська залізниця» намагався надати йому, як службовій особі, неправомірну грошову винагороду та спровокувати на отримання такої вигоди.

В подальшому працівниками ВІОС УКЗ було зроблено ксерокопію вказаного рапорту, а оригінал залишено на столі у вказаному службовому кабінеті, а 21.12.2020 працівниками ВІОС УКЗ вказаний рапорт вилучено та долучено до матеріалів службового розслідування.

ОСОБА_5 пояснив, що про вказаний рапорт йому раніше відомо не було, а також рапорт не зареєстрований відповідним чином та відсутня дата складання. Крім того, підполковник поліції ОСОБА_5 пояснив, що підполковник поліції ОСОБА_1 про перспективні плани по кримінальним провадженням № 0001310 від 08.09.2016, № 0000331 від 06.10.2020 та № 0000183 від 06.02.2020, а також про проблемні питання по вказаним кримінальним провадженням йому не повідомляв. Також з громадянами ОСОБА_2 та ОСОБА_3 він не знайомий.

Підполковник поліції ОСОБА_5 пояснив, що підполковник поліції ОСОБА_1 авторитету серед особового складу не має, а також за період служби в поліції характеризує ОСОБА_1 з негативного боку. Крім того зазначив, що 23.09.2020 був виявлений факт перебування підполковника поліції ОСОБА_1 на службі з ознаками алкогольного сп`яніння, однак, з метою підтвердження або спростування вказаного факту, останній відмовився пройти медичне обстеження у медичному закладі.

За вказаним фактом було проведено службове розслідування, за результатами якого наказом Подільського ВП від 22.10.2020 № 351 підполковнику ОСОБА_1 було оголошено догану. У зв`язку з викладеними фактами, підполковнику поліції ОСОБА_1 не було запропоновано очолювати слідчий відділ у новій структурі Подільського районного управління ГУНП. Також підполковник поліції ОСОБА_5 пояснив, що ним на постійній основі доводяться до особового складу Подільського ВП ГУНП вимоги Закону України «Про запобігання корупції».

Опитаний в ході службового розслідування заступник начальника слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області капітан поліції ОСОБА_7 пояснив, що з приводу підстав затримання підполковника поліції ОСОБА_1 йому нічого не відомо.

В рамках проведення службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_1 надавати пояснення відмовився, посилаючись на ст.63 Конституції України.

З метою перевірки службової діяльності підполковника поліції ОСОБА_1 , вивчення його ролі як керівника слідчого підрозділу, 21.12.2020 працівниками слідчого управління ГУНП було перевірено стан службової діяльності слідчого відділу Подільського ВП ГУНП та стан досудового розслідування у кримінальних провадженнях.

Відповідно до довідки від 14.01.2021 (вих. СУ ГУНП 4/1-307) «Про результати перевірки стану службової діяльності та організації досудового розслідування у кримінальних провадженнях в слідчому відділі Подільського ВП ГУНП в Одеській області» встановлено, що заступник начальника відділу поліції - начальник слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області підполковник поліції ОСОБА_1 посадові інструкції, вимоги законодавчих актів України та наказів МВС України належним чином не виконував.

Під час перевірки додержання вимог кримінального процесуального законодавства при провадженні досудового розслідування в слідчому підрозділі Подільського ВП ГУНП в Одеській області виявлені численні порушення вимог Кримінального процесуального кодексу України, вимоги Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України та Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570 щодо організації слідчої роботи в зазначеному підрозділі поліції.

Відповідно до Інструкції організації слідчої роботи в територіальному підрозділі поліції покладається на начальника слідчого відділу (відділення), який, як і начальник територіального підрозділу поліції, є відповідальним за належну організацію взаємодії слідчих підрозділів з іншими органами та підрозділами поліції при попередженні, виявленні й розслідуванні кримінальних правопорушень. Начальник слідчого відділу (відділення) є відповідальним за станом слідчої роботи в територіальному підрозділі поліції.

Крім повноважень, визначених кримінальним процесуальним законодавством, начальник слідчого відділу (відділення) зобов`язаний: щодня знайомитися з оперативною обстановкою, яка склалася за добу, станом досудового розслідування в кримінальних провадженнях; контролювати своєчасність проведення в них слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, виконання слідчими письмових доручень та вказівок прокурора, а також оперативними підрозділами письмових доручень слідчих; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролювати правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень; забезпечувати постійний контроль за досудовим розслідуванням у кожному кримінальному провадженні, належним плануванням роботи в кримінальних провадженнях, дотриманням слідчими процесуальних строків; своєчасно вирішувати питання про створення слідчих груп для розслідування найбільш складних кримінальних правопорушень; направляти до слідчого управління повідомлення за фактами порушення слідчими вимог кримінального процесуального законодавства; з метою забезпечення ефективного контролю за ходом досудового розслідування кримінальних правопорушень, надання методичної та практичної допомоги слідчим розподіляти функціональні обов`язки серед своїх заступників; не рідше одного разу на місяць заслуховувати їх звіти про проведену роботу та вжиті заходи щодо вдосконалення досудового розслідування; з метою забезпечення повсякденного контролю за діяльністю слідчих вести облік роботи відповідно до переліку справ та журналів, обов`язкових для ведення в слідчих управліннях, відділах, відділеннях, та інше.

Під час проведення перевірки було встановлено, що в слідчому відділі Подільського ВП ГУНП в Одеській області робота належним чином не планується та не організовується, справи та журнали, обов`язкові для ведення в слідчому відділі (згідно додатку до Інструкції), належним чином не ведуться, або взагалі відсутні.

Справа з організації роботи і планування, до якої долучаються плани роботи слідчого підрозділу (витяги з планів роботи територіального підрозділу поліції, що стосуються діяльності слідчих підрозділів), а також документи, що свідчать про виконання планових завдань, у слідчому підрозділі зазначеного відділу поліції відсутня.

Справа обліку стану дотримання законності, до якої долучаються: звітність, яка характеризує стан законності в слідчому підрозділі; матеріали щодо результатів перевірок територіальних підрозділів поліції з цих питань; копії протоколів розгляду на оперативних нарадах, а також колегіях ГУНП питань забезпечення законності при розслідуванні кримінальних правопорушень, затриманні осіб, які підозрюються в учиненні злочину, повідомленні про підозру в учиненні кримінального правопорушення; копії висновків службових розслідувань, проведених за фактами порушень слідчими кримінального процесуального законодавства; документи реагування на порушення законності та копії надісланих до слідчого управління документів, надання яких передбачено нормативно-правовими актами МВС, відсутня.

У слідчому відділі Подільського ВП наявна справа «Результати службового розслідування/перевірок за фактами приховування кримінальних правопорушень від обліку, невнесення або несвоєчасного внесення відомостей до ЄРДР, прийняття слідчими неправомірних рішень про закриття кримінальних проваджень, а також скасування постанов слідчих про закриття кримінальних проваджень прокурорами чи слідчими суддями, копії документів реагування на порушення законності слідчими при розгляді заяв і повідомлень про злочини та при прийнятті рішень про закриття кримінальних проваджень», у якій наявні лише протоколи оперативних нарад керівництва Подільського ВП ГУНП в Одеській області з питань розкриття та розслідування окремих кримінальних проваджень та організації та підвищення ефективності розшукової роботи та своєчасного обрання запобіжних заходів відносно розшукуваних, які переховуються від органів досудового розслідування. Копії висновків службових розслідувань, проведених за фактами порушень слідчими кримінального процесуального законодавства, звітність, яка характеризує стан законності в слідчому підрозділі та матеріали щодо результатів перевірок зазначеного підрозділу поліції з цих питань, відсутні.

У справі обліку заходів щодо зміцнення дисципліни і законності серед особового складу та службової підготовки, в якій накопичуються копії документів про вжиття заходів організаційного та практичного характеру щодо комплектування органу досудового розслідування, професійної підготовки слідчих та підвищення їх кваліфікації, матеріально-технічного забезпечення слідчих; копії документів щодо виконання вимог нормативно-правових актів МВС України з питань дотримання дисципліни і законності серед особового складу; копії висновків службових розслідувань за всіма фактами надзвичайних подій, пов`язаних з особовим складом органу досудового розслідування, інформація про проведення «днів дисципліни», заслуховування порушників дисципліни, доведення до відома особового складу інформації про надзвичайні події, основні причини і умови, що призводять до їх скоєння, та заходи реагування, відсутні відомості про вжиття таких заходів, окрім відомостей, що стосуються професійної підготовки слідчих та підвищення їх кваліфікації.

Журнал доручень, наданих слідчими в порядку ст.40 КПК України, у СВ Подільського ВП ГУНП в Одеській області не ведеться.

Вибірковим вивченням кримінальних проваджень встановлено, що незважаючи на неодноразові вказівки керівництва СУ ГУНП в Одеській області щодо якісного збору первинного матеріалу та належного проведення досудового розслідування по кримінальним провадженням, продовжують мати місце порушення вимог КПК України. Вбачається відсутність належної взаємодії в організації проведення першочергових заходів слідчо-оперативної групи на місці скоєння кримінального правопорушення, не відпрацювання ймовірних шляхів підходу - відходу злочинців, встановлення камер зовнішньої відео фіксації та максимального вилучення доказової інформації з виявлених слідів і предметів, якісного огляду місць подій. Не приділяється особлива увага графічної фіксації обстановки місця події (складання схем, планів, креслень).

У більшості матеріалів кримінальних проваджень, у тому числі за скоєння тяжких та особливо тяжких злочинів, відсутні плани проведення слідчих (розшукових) дій, протоколи оперативних нарад з заслуховування кримінальних проваджень та вказівки керівництва слідчого підрозділу в порядку ст.39 КПК України. Активні слідчі (розшукові) дії в кримінальних провадженнях за фактами неочевидних злочинів проводяться лише на початковому етапі розслідування. У подальшому розслідування зводиться до проведення поодиноких слідчих дій або взагалі припиняється.

Під час перевірки виявлено ряд недоліків та прорахунків в організації роботи, дотримання законності працівниками СВ Подільського ВП ГУНП в Одеській області під час досудового розслідування у кримінальних провадженнях, по яких в подальшому прийняті рішення про закриття.

В ході перевірки виявлено непоодинокі факти наявних відомостей щодо осіб, які можуть бути причетні до скоєння кримінального правопорушення, проте ефективність дій, спрямованих на перевірку таких відомостей та збирання доказової бази, не здійснюється, наявні версії не перевіряються.

У деяких кримінальних провадженнях не проведено всіх необхідних слідчих (розшукових) дій для з`ясування всіх обставин кримінальних правопорушень, не враховано кваліфікуючу ознаку - проникнення, чим приховано тяжкі злочини та рішення про закриття прийняті необґрунтовано, з порушенням вимог, передбачених ч.2 ст.9 КПК України, без всебічного, повного та неупередженого дослідження всіх обставин кримінальних правопорушень.

Враховуючи викладене, встановлено, що робота у слідчому підрозділі Подільського ВП ГУНП в Одеській області потребує суттєвого покращення, під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях, крім первинних слідчих дій, які в багатьох випадках проведені не належним чином, у матеріалах кримінальних проваджень інших слідчих (розшукових) дій не проведено. Більшість кримінальних проваджень у слідчих не систематизовані, перебувають у неналежному вигляді, не підшиті, не пронумеровані, без описів, процесуальні документи не заповнені належним чином. Відсутні плани проведення слідчих (розшукових) дій, накази СОГ. Стан досудових розслідувань у вищевказаних кримінальних провадженнях не заслухано на оперативних нарадах та керівником слідчого підрозділу не надані вказівки в порядку ст.39 КПК України. Такий стан розслідування унеможливлює прийняття у кримінальних провадженнях законних процесуальних рішень в розумні строки.

Тобто, заступником начальника відділу поліції - начальником слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області підполковником поліції Михелем Р.В. не виконані вимоги Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України та Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.07.2017 № 570, щодо організації слідчої роботи в зазначеному підрозділі поліції, ст.39 КПК України, що виразилось у допущенні слідчими порушень вимог ст.ст.2, 9, 28, 40, 91, 110, 242, 243 КПК України при проведені досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№ 0000306, 0000770, 0000152, 0001310, 0000984, 0000752, 0000513, 0000618, 0000452, 0000253, 0898, а саме невжитті всіх передбачених законом заходів для повного, всебічного, неупередженого дослідження обставин злочинів, не дотримання розумних строків, допущення невиправданої тяганини під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№ 0000152 та 0001310, визначення неправильної кваліфікації у кримінальних провадженнях №№ 0000306, 0000770, 0000879, 0000869, 0000774, 0000371, 0000603, 0000187, чим приховано тяжкі злочини, передчасного та необґрунтованого закриття кримінальних проваджень №№ 0000879, 0000869, 0000774, 0000371, 0000603, 0000187, 0000412.

Виявлені під час перевірки недоліки свідчать про неналежну організацію роботи та відсутність контролю з боку керівника слідчого підрозділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області. Вказані недоліки в роботі слідчого підрозділу призводять до штучного зростання залишку кримінальних проваджень, як невеликої тяжкості так і тяжкої та особливо тяжкої категорії, зниження продуктивності слідчих та в цілому впливає на загальний показник роботи ГУНП в Одеській області.

Відповідач зазначає, що дисциплінарною комісією враховано характер проступку підполковника поліції ОСОБА_1 , обставини, за яких він був вчинений, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність та попередню поведінку вказаного поліцейського. Під час проведення службового розслідування обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність підполковника поліції ОСОБА_1 , не було встановлено. Своїм вчинком, пов`язаним із вступом у неділові стосунки, підполковник поліції ОСОБА_1 дискредитував звання поліцейського.

Дискредитація за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів державної влади та їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Вчинки, що дискредитують поліцейських та власне органи Національної поліції України, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.

З урахуванням зазначеного, суд погоджується з відповідачем, що: порушення пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» з боку позивача виразилося у порушенні законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського щодо професійного виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; порушення пунктів 1, 2, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України з боку позивача виразилося у порушенні Присяги поліцейського, законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, а також своїх посадових (функціональних) обов`язків; порушення абз.1, 2, 3 п.1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2015 року № 1179, з боку позивача виразилося у порушенні вимог неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; порушення п.п.1, 8, 10, 11, 12 п.4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, п.2, 4, 5 Переліку справ та журналів, обов`язкових для ведення в слідчих управліннях, відділах, відділеннях, затверджених наказом МВС України № 570 від 06.07.2017 року, абзацу 1, 2 п.19, п.25 Посадової інструкції заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області з боку позивача виразилося неналежному виконанні службових обов`язків.

Відповідач вказує, що вищевикладені порушення виразилися у особистій недисциплінованості та стало підставою для затримання органами досудового розслідування, набуло суспільного резонансу та негативно вплинуло на формування суспільної думки відносно органів поліції, порушенні службової дисципліни при виконанні службових обов`язків заступником начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області, тому позивач заслуговує на притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, на думку суду, висновки відповідача про порушення позивачем вимогп.п.1, 2, 3 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п.1, 2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VІІІ, Присяги поліцейського, абзаців 1, 2, 3 п.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 8, 10, 11, 12 п.4 розділу V Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п.1 та п.п.1, 2, 5, 6, 7 п.5 розділу IV Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п.2, 4, 5 Переліку справ та журналів, обов`язкових для ведення в слідчих управліннях, відділах, відділеннях додатку до Інструкції з організації діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 06.07.2017 № 570, п.п.2, 12, 13, 16, абзацу 1, 2 п.19, п.25 Посадової інструкції заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського ВП ГУНП в Одеській області є повністю обґрунтованими.

Посилання позивача, що відповідачем було порушено процедуру проведення службового розслідування, суд вважає необґрунтованими та безпідставними, не підтверджені належними та допустимими доказами, що здійснені з невірними тлумаченням норм законодавства.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач був обізнаний щодо проведення службового розслідування, підстав його проведення та мав можливість надати необхідні пояснення.

Суд зазначає, що дисциплінарна комісія в межах наданих повноважень сама обирає вид дисциплінарного стягнення, враховуючі усі обставини, які мають та мали місце при вчиненні особою дисциплінарного проступку.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини, суд вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення із служби в поліції.

При цьому, будь-яких порушень з боку Головного управління Національної поліції в Одеській області під час проведення службового розслідування та прийняття спірних наказів в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та подальше звільнення зі служби в поліції під час розгляду справи судом виявлено не було.

За таких обставин, оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Одеській області № 304 від 17.02.2021 року «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції на заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області підполковника поліції ОСОБА_1 та № 312 о/с від 25.02.2021 року «По особовому складу» про звільнення зі служби підполковника поліції ОСОБА_1 (0042905), заступника начальника відділу поліції - начальника слідчого відділу Подільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області на підставі п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляди звільнення зі служби), прийняті відповідачем у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, в зв`язку з чим заявлені позивачем позовні вимоги не належать до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно з ч.1 ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Відповідно до ч.ч.1-2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з положеннями ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Відповідно до п.58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Згідно з вимогами ст.139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись Конституцією України, ст.ст.2, 77, 90, 139, 242-246, 250 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Одеській області (вул. Єврейська, 12, м. Одеса, 65014, ідентифікаційний код 40108740) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко