Справа № 160/16830/21
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (письмове провадження) в місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування картки відмови,-
17.09.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» до Дніпровської митниці (з урахуванням заміни на правонаступника), в якій позивач просить:
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що ТОВ «Такт» є суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності. На виконання зовнішньоекономічного контракту №СТАК/ОЕ-005827 від 08.10.2019 АТ «Оскольський електрометалургійний комбінат» (Росія) здійснило на адресу позивача поставку товару (металопрокат) походженням Російська Федерація. Згідно із специфікації постачанню підлягає металопрокат: круги в асортименті у вигляді прутків відповідно до наведених в специфікації марок сталі, міждержавних стандартів.
Також представник позивача зауважив, що товар - чорні метали прутки (круг) з вуглецевої сталі, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, згідно ГОСТ не є арматурним прутком, на які видано сертифікати якості та сертифікати походження та не підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 №АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації», в редакції рішення від 20.04.2018 №АД-390/2018/4411-05, оскільки це рішення стосується виключно арматури та катанки, водночас, ввезений позивачем товар не є ні тим, ні іншим, а тому рішення відповідача про відмову в прийнятті митної декларації є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.09.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
22.10.2021 на адресу суду від представника позивача надійшли письмові пояснення, в яких було підтримано позицію, викладену в позовній заяві, та зазначено, що відзив відповідача є законодавчо необґрунтованим та таким, що не спростовує доводи, викладені в позовній заяві як підстави для задоволення позову.
Відповідно до ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст. 258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
За викладених обставин, у відповідності до вимог ст. ст. 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України - в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд виходить з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що на виконання зовнішньоекономічного контракту № СТАК/ОЕ-005827 від 08.10.2019 р., специфікації (доповнення до контракту) № 10 від 26.05.2021, а також рахунок-фактури (інвойс) № 604734 від 10.06.2021 AT «Оскольський електрометалургійний комбінат» (Росія) згідно міжнародної залізничної накладної ЦІМ/УМВС № 30949118 від 11.06.2021 здійснило на адресу позивача поставку товару походженням Російська Федерація.
На підставі специфікації та інших товарно-супровідних документів позивачем до митного оформлення цей товар було заявлено Дніпропетровській митниці Держмитслужби шляхом електронного декларування (митна декларація № UA110130/2021/016969 від 17.06.2021, а саме:
Чорні метали. Прутки (круг) з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80,00 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, згідно ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, не являється арматурним прутком, марка сталі 45: розмір круг 32,0 мм - 4,590 тн, розмір круг 32,0 мм 4,590 тн, хімічний склад: С-0,44%; Mn-0,56%; Si-0,24%; P-0,011%; S-0,011%; Сг-0,05%; Ni-0,02%; Cu-0,02%; N-0,008%; As-0,002%.
Виробник: АТ «Оскольский електрометалургійний комбінат імені Олексія Олексійовича Угарова», торговельна марка «Metalloinvest ОЕМК".
За результатами перевірки митної декларації, а також інших документів, відповідачем складено акт відбору проб (зразків) товару № UA110130/2021/016969 від 17.06.2021 для проведення лабораторних випробувань з метою встановлення характеристик товару визначальних для однозначної кваліфікації товару згідно УКТЗЕД та на предмет того чи є товар арматурою (арматурним прокатом).
Згідно висновку експерта митниці вміст вуглецю експертом митниці не встановлений, за механічними характеристиками (визначення тимчасового опору розривання, відносне видовження після розірвання, границю плинності фізичну (умовну) дослідження товару експертом митниці не проводилося, за марочним складом експертом митниці не підтверджено, що марки сталі 45 використовуються для виготовлення арматури чи катанки, визначення належності товару арматурного прокату чи катанки експертом не проводилося.
Отже, експерт митниці не встановив невідповідність, недостовірність заявлених позивачем відомостей в графі 31 митної декларації та доданих до неї супровідних документів.
Судом також встановлено, що позивачем 13.07.2021 року надано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ 40 ДТ № UA110130/2021/019790.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
В силу п.4 ч.2 ст.271 МКУ антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.
Відповідно до ч.4 ст.275 МКУ антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
Згідно з п.1 ч.1 ст.289 МКУ обов`язок із сплати митних платежів виникає у разі ввезення товарів на митну територію України - з моменту фактичного ввезення цих товарів на митну територію України.
За змістом п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту"(далі - Закон №330-XIV) антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини 5 статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. У голосуванні за прийняття відповідного рішення можуть брати участь тільки члени Комісії. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закон №330-XIV встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів. Зазначене мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при ввезенні на митну територію країни імпорту певних товарів. Щодо імпорту товару одним постачальником не можуть одночасно застосовуватися антидемпінгове та компенсаційне мито.
28.12.2017 Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону Комісія прийняла рішення № АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що мас такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21%.
Відповідно до листа ДФС України від 02.01.2018 №68/7/99-99-19-04-01-17 остаточне антидемпінгове мито справляється органами доходів і зборів (митницями) України відповідно до опису товару та незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів) через 60 днів з дня опублікування повідомлення про прийняте рішення (тобто з 28.08.2018).
20.04.2018 за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесено зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28.12.2017 викладено в такій редакції:
1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.
Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).
Так, у митній декларації позивачем зазначені номери державних стандартів яким відповідає товар, а саме ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, 4543-2016 зазначені марка сталі 45. В графі 31 митної декларації щодо товару позивачем заявлена сфера та мета використання (у сільськогосподарському машинобудуванні).
ГОСТ 30-136-94 (ИСО 8457-1-89) Міждержавний стандарт катанка з вуглецевої сталі звичайної якості технічні умови містить інформацію про марки сталі, з яких виготовляється катанка, серед яких немає тих марок сталі, що заявлені позивачем до митного оформлення.
Також за діаметром спірний товар не підпадає під критерій катанки, який наведено у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411).
ДСТУ 3760:2006 (Національний стандарт України) Прокат арматурний для залізобетонних конструкцій, який визначає, що є арматурою, містить інформацію про марки сталі, з яких виготовляється арматура, серед яких немає марок сталі, які заявив позивач до митного оформлення.
За наслідками експертного дослідження підтверджено, що за хімічним складом зразки товару відображені у п.3 (об`єкти дослідження), п. 11 (дослідження, аналіз) висновку експерта (марка сталі 35 розмір круг 34,0 мм 6,680 тн) однозначно не належать металопрокату який можна віднести до арматурного прокату з гладким профілем, не залежно від інших чинників.
Що стосується включення заявлених позивачем кодів товару УКТЗЕД до рішення Міжвідомчої комісії, то дійсно антидемпінгове мито впроваджено на товари з таким кодом, але виключно на ті, які відповідають опису та призначенню наведеному в рішенні № АД-3 82/2017/4411-05.
Суд зазначає, що для визначення товару як такого, до якого застосовується антидемпінгове мито, товар повинен підпадати під обидва критерії класифікації, а саме: опис товару та код УКТЗЕД.
Належність товару до кодів УКТЗЕД за описом здійснюється окремими територіальними органами Державної митної служби України у місцях митного оформлення.
Отже, суд наголошує на тому, що для застосування антидемпінгового мита не достатньо лише товарної класифікації за кодом УКТЗЕД без співпадання товару по опису згідно рішення Комісії, оскільки рішення Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів приймається в результаті проведення відповідно до процедур, визначених Законом України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» від 22.12.1998, антидемпінгового розслідування відносно товару, який є об`єктом відповідного розслідування. Ініціювання такого розслідування відбувається шляхом подання в порядку статті 12 Закону № 330 скарги національним товаровиробником, з обов`язковим зазначенням товару, (включаючи його повний опис), про який стверджується, що він є об`єктом демпінгу.
Рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 прийняте відносно конкретно визначеного товару, опис якого наведено в рішенні і який може класифікуватись за визначеними в ньому кодами УКТЗЕД.

Зазначене аж ніяк не означає, що всі товари, які класифікуються за кодами УКТЗЕД за переліком згідно рішення Комісії, є об`єктами антидемпінгових заходів, що суперечило б суті і змісту антидемпінгових процедур і заходів, регламентованих Законом №330-XIV .

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявлений позивачем до митного оформлення товар за описом та призначенням повністю не підпадає під дію рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 № АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації» в редакції рішення від 20.04.2018 № АД- 390/2018/4411-05, оскільки це рішення стосується виключно арматури та катанки.

Щодо посилань відповідача на приписи пункту 56.11 ст. 56 Податкового кодексу України, які стосуються неможливості оскарження самостійно узгоджених грошових зобов`язань в адміністративному або судовому порядку, суд має зазначити, що згідно підпункту 14.1.39 пункту 14 ст. 14 Податкового кодексу України грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Словосполучення «повинен сплатити» означає, що обов`язок його сплати передбачений законом, а його сплата не є помилковою (безпідставною), надмірною (зайвою).

Крім того, це означає, що платник податків має обов`язком спочатку сплатити самостійно узгоджену суму податкового зобов`язання, і тільки потім діяти відповідно до податкового та митного законодавства. Тобто, після подачі податкової декларації (митної декларації), але до спливу граничного терміну (строку) визначеного законом сплати цього податку (податкового зобов`язання) платник податків (декларант) не має права подати скаргу чи позов до суду.

Відповідно до п. 43.1 ст.43 ПК України помилково та/або надміру сплачені суми грошового зобов`язання підлягають поверненню платнику відповідно до цієї статті та статті 301 Митного кодексу України, крім випадків наявності у такого платника податкового боргу.

Відповідно до п. 43.3, 43.4, 43.5 ст.43 ПК України обов`язковою умовою для здійснення повернення сум грошового зобов`язання та пені є подання платником податків заяви про таке повернення (крім повернення надміру утриманих (сплачених) сум податку з доходів фізичних осіб, які повертаються контролюючим органом на підставі поданої платником податків податкової декларації за звітний календарний рік за результатами проведення перерахунку його загального річного оподатковуваного доходу) протягом 1095 днів від дня виникнення помилково та/або надміру сплаченої суми та/або пені.

Платник податків подає заяву про повернення помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань та пені у довільній формі, в якій зазначає напрям перерахування коштів: на поточний рахунок платника податків в установі банку; на єдиний рахунок (у разі його використання); на погашення грошового зобов`язання та/або податкового боргу з інших платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, незалежно від виду бюджету; повернення у готівковій формі коштів за чеком у разі відсутності у платника податків рахунка в банку.

Контролюючий орган не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви готує висновок про повернення належних сум коштів з відповідного бюджету або з єдиного рахунку та подає його для виконання до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Щодо клопотання представника позивача від 22.10.2021 про заміну відповідача в порядку процесуального правонаступництва, суд зазначає наступне.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 № 855 було утворено як юридичну особу публічного права Дніпровську митницю Держмитслужби.

Дніпровська митниця Держмитслужби () з 02.11.2020 знаходиться в стані припинення у зв`язку із реорганізацією.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 895 вирішено реорганізувати територіальні органи Державної митної служби шляхом їх приєднання до Державної митної служби, у томі числі Дніпровську митницю Держмитслужби.

Наказом Держмитслужби від 19.10.2020 № 460 утворено територіальні органи як відокремлені підрозділи Державної митної служби України, у тому числі Дніпровську митницю.

Наказом Держмитслужби від 29.10.2020 № 489 затверджено Положення про Дніпровську митницю.

Відповідно до наказу Держмитслужби від 30.06.2021 № 472 з 01.07.2021 розпочато діяльність Дніпровської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби України.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань за зареєстрована Державна митна служба України, та у її складі Дніпровська митниця (ЄДРПОУ ПВ 43971371).

Відповідно до підпунктів 56, 57, 58 пункту 4 Положення про Дніпровську митницю, затвердженого наказом ДМС України від 29.10.2020 № 489, Митниця відповідно до покладених на Держмитслужбу завдань здійснює у зоні своєї діяльності окремі делеговані повноваження Держмитслужби, а також повноваження визначені законодавчими та іншими нормативно-правовими актами: забезпечує здійснення митного контролю та митного оформлення товарів; забезпечує правильність заповнення та використання митних декларацій, внесення до них змін та визнання декларацій недійсними; здійснює митний контроль та виконує митні формальності щодо товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що перемішуються через митний кордон України.

Підпунктами 21, 22 пункту 5 Положення про Дніпровську митницю визначено, що Митниця з метою виконання повноважень бере участь у судових справах та судових процесах (у порядку самопредставництва Митниці) через начальника Митниці, а також без окремого доручення начальника Митниці через його заступників та посадових осіб самостійних структурних підрозділів Митниці, відповідно до положень про такі підрозділи, які забезпечують самопредставництво інтересів Митниці в судах без окремого доручення начальника Митниці; представляє свої інтереси та інтереси Держмитслужби в усіх без виключення судах (місцевих (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); апеляційних (цивільних, адміністративних, господарських, кримінальних); Верховному Суді (Великій Палаті Верховного Суду, Касаційному адміністративному суді, Касаційному господарському суді, Касаційному цивільному суді, Касаційному кримінальному суді), з усіма відповідними правами та обов`язками наданими законодавством для учасників судового процесу.

Митниця здійснює свої повноваження (у тому числі й окремі делеговані повноваження Держмитслужби) як безпосередньо, так і через митні пости, які є структурними підрозділами Митниці (пункт 7 Положення про Дніпровську митницю).

Митниця утворюється як територіальний орган Держмитслужби без статусу юридичної особи, має окремий баланс, майно, печатку та бланк із зображенням Державного Герба України та своїм найменуванням, інші печатки і штампи, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та банках (пункт 16 Положення про Дніпровську митницю).

Таким чином, під час розгляду заявленого питання судом встановлені обставини процесуального правонаступництва.

Статтею 52 КАС України встановлено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про наявність підстав для заміни відповідача його правонаступником у зв`язку із проведеною реорганізацією.

Щодо відшкодування витрат на правничу допомогу, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно ч.ч.1, 2 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Згідно положень ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

Відповідно до ч. 2, 3, 4 ст. 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Іншого порядку розподілу судових витрат КАС України не передбачено.

Стаття 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI передбачає, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову.

Отже, суд зазначає, що при вирішенні питання про відшкодування витрат враховані критерії, відповідно до яких визначається розмір витрат на оплату послуг адвоката, встановлені частиною п`ятою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як встановлено судом між позивачем та адвокатом Бичковим Володимиром Вячеславовичем укладено Договір про надання правової допомоги №01/2019 від 07.12.2018.

19.08.2021 між позивачем та адвокатом Бичковим Володимиром Вячеславовичем укладено Додаткову угоду до Договору про надання правової допомоги №01/2019 від 07.12.2018 .

Пунктом 3 Додаткової угоди від 19.08.2021 до Договору про надання правової допомоги №01/2019 від 07.12.2018 встановлено, що з урахуванням характеру спору (предмету та підстав позову), кваліфікації та досвіду адвоката та його участі в аналогічних справах клієнта сторони дійшли згоди що за надання професійної правничої допомоги (адвокатських послуг), передбаченої п.1 цієї додаткової угоди клієнт має сплатити виконавцю фіксований гонорар в розмірі 2000,00 грн без ПДВ, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. У випадку розгляду справи в загальному позовному провадженні з викликом представників сторін розмір фіксованого гонорару підлягає перегляду до дати призначення судом підготовчого засідання, якщо клієнт не просить розглянути справу у письмовому провадженні. Розмір фіксованого гонорару не залежить від кількості складених адвокатом документів, їх обсягу та витраченого адвокатом часу.

Отже, суд вказує, що розмір винагороди за надання правової допомоги визначений у Договорі у вигляді фіксованої суми, не змінюється в залежності від обсягу послуг та витраченого адвокатом часу.

Позивачем 25.10.2021 надано до суду додаткові докази, а саме акт прийому -передачі адвокатських послуг від 22.10.2021, платіжне доручення від 22.10.2021 №16453 на суму 2000,00 грн.

Відтак, суд доходить висновку, що сума витрат на правову допомогу у розмірі 2000,00 грн. є співмірною та відповідає принципу розумності, саме така сума витрат, з урахуванням матеріалів справи та умов договору про правову допомогу, домовленостей сторін, була фактичною, а їхній розмір - обґрунтованим. Суд також врахував складність справи, кількість часу витраченого адвокатом на виконання робіт з надання позивачу у цій справі правничих послуг, а також значення цієї справи для позивача та його репутації.

Крім того, суд звертає увагу, що відповідач не довів неспівмірність витрат, заявлених позивачем до відшкодування, не надав будь-яких доказів того, що ціни на послуги адвоката Бичкова В.В. є явно завищеними на ринку юридичних послуг.

З урахуванням наведеного суд вважає, що позивачем підтверджено витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2 000,00 грн.

З огляду на те, що позовні вимоги ТОВ "Такт" задоволені в повному обсязі, судовий збір, сплачений позивачем за подачу адміністративного позову до суду, в розмірі 2270,00 грн. підлягає стягненню з Дніпровської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Клопотання представника позивача про заміну відповідача в порядку процесуального правонаступництва задовольнити.

Допустити в адміністративній справі № 160/16830/21 заміну відповідача Дніпровської митниці Держмитслужби () його правонаступником Дніпровською митницею (49038, м. Дніпро, вул. Ольги княгині, будинок 22, код ЄДРПОУ ПВ 43971371).

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» (49000, м. Дніпро, вул.Героїв Крут, 16-а, ) до Дніпровської митниці (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371) про визнання протиправним та скасування картки відмови - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про відмову у прийнятті митної декларації, а саме: картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2021/00270 від 13.07.2021.

Стягнути з Дніпровської митниці (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» () судові витрати з оплати судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Стягнути з Дніпровської митниці (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Такт» () витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 (дві тисячі гривень 00 копійок) грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду оскаржується шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко