Справа № 340/4706/21
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/4706/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої - судді Казанчук Г.П.

за участю секретаря судового засідання Сосновської В.В.

представника позивача - адвоката Урсаленко О.М.

представника відповідача - Монатко В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Кухаренка Олександра Анатолійовича, Управління Держпраці у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення № КР6617/222/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року винесену начальником Управління Держпраці у Кіровоградській області Кухаренко О.А. на суму 60000 гривень.

В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначено, що Управлінням Держпраці у Житомирській області винесено спірну постанову про накладення штрафу уповноваженими особами № КР6617/222/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року, якою на позивача накладено штраф у розмірі 60000,00 грн. за допуск до роботи громадянина без укладення трудового договору та повідомлення ДПС. Позивач стверджує, що під час проведення інспекційного заходу перевіряючій було роз`яснено, що ОСОБА_2 оформлена згідно чинного законодавства на стажування і знаходилась у магазині з метою ознайомлення з умовами праці, а не працювала як продавець. Інспектор не надала доказів, що ОСОБА_2 працювала як продавець, що нею було прийнято матеріальні цінності як продавцем та що у неї зберігались гроші за проданий товар. Крім того, позивачем зазначено про те, що винесення спірної постанови відбулось за відсутності позивача.

Начальник Управління Держпраці у Кіровоградській області Кухаренко Олександр Анатолійович (надалі відповідач 1) та Управління Держпраці у Кіровоградській області (надалі відповідач 2) подали до суду відзиви на позов, які за своїм змістом є ідентичними. Так, у відзивах відповідачі заперечували проти позову з підстав законності винесення постанови про застосування штрафу в сумі 60000 грн. На підставі наказу №663 від 05.07.2021 року ''Про проведення інспекційного заходу'' та направлення від 05.07.2021 року на проведення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 з питань виявлення неоформлених трудових відносин проведено інспекційне відвідування під час якого зафіксовано, що на робочому місці 05.07.2021 року за прилавком перебувала ОСОБА_2 , яка виконувала обов`язки продавця. Під час відвідування ФОП ОСОБА_1 у магазині були відсутні документи, які б підтверджували легальність роботи продавця, а тому була складена вимога про надання документів від 05.07.2021 року. За результатом проведеного інспекційного відвідування складений акт від 06.07.2021 року №КР6617/222/АВ, яким зафіксований допуск до роботи продавця без укладення трудового договору. На підставі вказаного акту було прийнято рішення про винесення постанови про накладання штрафу на підставі абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України у розмірі 60000 гривень на ФОП ОСОБА_1 . Доводячи правомірність спірної постанови, відповідачі просили суд у задоволенні позову відмовити.

Рух справи:

Ухвалою судді від 16.08.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти позовних вимог (а.с.19-23).

Ухвалою суду від 20.10.2021 року суд ухвалив подальший розгляд справи №340/4706/21 здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи в судове засідання, судове засідання призначено на 01.11.2021 року об 11 год. 00 хв.

Вказаною ухвалою суд також викликав в судове засідання свідків: ОСОБА_3 - головного державного інспектора відділу з питань експертизи умов праці Управління Держпраці у Кіровоградській області, а також ОСОБА_2.

В судове засіданні 01.11.2021 року сторони не з`явились, проте з`явилась свідок ОСОБА_3 , яку було допитано судом.

ОСОБА_3 повідомила суду про те, що саме нею здійснювався інспекційний захід 05.07.2021 року в магазині ''Лавка продуктів'' під час якого в цьому магазині ОСОБА_2 працювала як продавець, оскільки перебувала за прилавком та здійснювала реалізацію продуктів. Оскільки в магазині не було відповідних документів, нею була складена вимога про надання документів, яку було вречено для передачі ОСОБА_2 . До неї на наступний день прийшов син ФОП ОСОБА_1 , який повідомив про те, що фактично він займається підприємницької діяльності від імені батька та приніс документи.

Ухвалю суду від 01.11.2021 року залучено другого відповідача та відкладено розгляд справи у зв`язку з неявкою позивача в судове засідання на 11.11.2021 року та повторно здійснено виклик свідка ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 11.11.2021 року оголошено перерву в судовому засіданні до 01.12.2021 року у зв`язку з викликом свідка керівника центру зайнятості та допитано свідка ОСОБА_2 .

Свідок ОСОБА_2 повідомила суду, що дійсно 05.05.2021 року знаходилась у магазині ''Лавка продуктів'' під час проведення інспекційного заходу, проте чому написала такі дані у письмових поясненнях пояснила тим, що вона перехвилювалась. Крім того свідок ОСОБА_2 повідомила суду, що станом на сьогоднішній день вона продовжує працювати у ФОП ОСОБА_1 продавцем.

В судовому засіданні 01.12.2021року судом допитана свідок ОСОБА_4 , яка працює директором Знам`янської міськрайонної філії Кіровоградського обласного центру зайнятості, яка повідомила суду про те, що договір про професійне навчання безробітного був згенерований в електронній системі та підписаний нею саме 07.07.2021 року. При цьому, свідок зазначила, що у зв`язку з великим навантаженням могла помилково не додивитись про описку в датах договору та програми стажування. Також свідок зазначила, що після проведення перевірки факту укладення договору, з огляду на те, що ОСОБА_2 станом на 05.07.2021 року вже працювала у ФОП ОСОБА_1 , договір про професійне навчання безробітного №00001 був анульований, а також анульований статус ОСОБА_2 як безробітного. Також свідок повідомила про неможливість детального з`ясування обставин технічного складення цього договору, оскільки відповідальна цей вид роботи (підготовка та укладення договору) особа померла.

Заслухавши представника позивача та представника відповідача-2, заслухавши покази свідків, дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ФОП ОСОБА_1 здійснює свою господарську діяльність за адресрю АДРЕСА_1 магазин ''Лавка продуктів''.

Згідно службової записки, складеною начальником відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів ОСОБА_5 повідомлено керівника органу про те, що під час провентивних заходів було виявлено можливий факт нелегальної праці у ФОП ОСОБА_1 (а.с.24).

Начальником Управління Держпраці у Кіровоградській області виданий наказ №663 від 05.07.2021 року "Про проведення інспекційного відвідування", яким доручено провести у термін з 05.07.2021 по 06.07.2021 державний нагляд (контроль) з питань додержання законодавства про працю у формі інспекційного відвідування у ФОМ ОСОБА_1 у зв`язку із наявністю інформації передбаченої пп.3 п.5 Порядку №823 (а.с.25).

05.07.2021 року за №663/04.3 видано направлення на проведення заходу державного контролю головному державному інспектору відділу з питань експертизи умов працю ОСОБА_3. (а.с.26).

Під час проведення інспекційного заходу відібрані письмові пояснення у ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2, в яких остання зазначила про те, що вона проходить стажування з 29.06.2021 року, місце роботи м. Знам`янка Осадчого,1, режим роботи з 07.00 до 21.00, з режимом роботи два дня працює, два дня вихідні, інший працівник ОСОБА_6 , заробітна плата 2 рази в місяць в розмірі 4823 грн. (а.с.28).

У зв`язку з відсутністю документів та ненадання документі, ведення яких передбачено законодавством про працю та неможливості проведення інспекційного відвідування, інспектором праці ОСОБА_3. складено вимоги про надання документів №КР6617/222/ПД від 05.07.2021 року у строк до 06.07.2021 року до 10.00 год.

За результатами інспекційного відвідування складений акт від 06 липня 2021 року №КР6617/222/АВ щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, яким встановлено використання ФОП ОСОБА_1 неоформленої праці ОСОБА_2 мало місце з 29.06.2021 року по 05.06.2021 року. Акт містить приписку ревізора про те, що у зв`язку з неможливістю особистого вручення акта направлено об`єкту відвідування рекомендований листом із повідомленням про вручення із описом (а.с.32-36).

Крім того, за наслідками інспекційного відвідування складений припис №КР6617/222/АВ/П від 06.07.2021 року, яким вимагалось усунути порушення встановлені в акті перевірки (надалі спірний припис, а.с.37).

Інспектором праці головним державним інспектором ОСОБА_3. винесене попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю №КР6617/222/АВ від 06.07.2021 року, яким ФОП ОСОБА_1 інформувалось, що за результатом інспекційного заходу складений акт перевірки та припис, яке направлено поштою (а.с.38-39).

Постановою про накладення штрафу від 26 липня 2021 року №КР6617/222/АВ/ТД-ФС винесеною начальником ГУ Держпраці у Кіровоградській області, на підставі акта інспекційного відвідування від 06.07.2021 №КР6617/222/АВ, керуючись статтею 265 КЗпП України, статтею 53 Закону України ''Про зайнятість населення'', частиною третьою статті 34 Закону України ''Про місцеве самоврядування в Україні'', Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509, та на підставі абз.2 ч.2. ст.265 КЗпП України, накладено на ФОП ОСОБА_1 штраф у розмірі 60000 гривень (надалі спірна постанова, а.с.44).

Отже правомірність та законність спірної постанови та припису є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Позивач як на підставу позову зазначає про порушення процедури призначення та проведення інспекційного заходу, що заперечується відповідачем.

Спірні у цій справі правовідносини урегульовані, зокрема, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року№877-V (надалі Закон №877-V), статтею 259 КЗпП України, а також Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі - Порядок №823).

Перш за все суд зауважує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року визнано протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2) від 21 серпня 2019 року N 823 "Про порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю". Дане судове рішення згідно постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2021 року набрало законної сили.

За змістом частини 2 статті 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Оскільки, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року у справі № 640/17424/19 не містить жодних застережень з цього приводу, то постанова КМУ №823 вважається такою, що втратила чинність з дня набрання законної сили цим судовим рішенням, тобто 14.09.2021 року.

Тому, норми вказаного вище акту Уряду України підлягають застосуванню до спірних правовідносин, як такі, що були чинними на момент їх виникнення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 у справі №420/5895/18 та у справі від 10.02.2020 у справі №1.380.2019.000037.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці, згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику, зокрема з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.

Згідно з пунктом 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Преамбулою до Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V (надалі - Закон №877-V) визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

За визначенням статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

В свою чергу, за змістом частини 4 статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону ( частина третя статті 2 Закону №877-V).

Статтею 3 цього ж закону визначені основні принципи державного нагляду (контролю) та встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Крім того, частиною 4 статті 4 Закону №877-V передбачено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Підставами для здійснення позапланових заходів згідно частини 1 статті 6 Закону №877-V є, зокрема: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Частиною ж 2-4 статті 6 Закону №877-V визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (далі також - Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На виконання частини 1 статті 259 КЗпП України Кабінет Міністрів України постановою від 21 серпня 2019 р. N 823 затвердив Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі Порядок №823), який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).

Як виплаває зі змісту пункту 2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Абзацом третім статті 1 Закону №877 визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Інспекційне відвідування як форма здійснення заходу державного контролю передбачена Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі та Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці у сільському господарстві, даними міжнародними актами визначається правомірність факту наявності та проведення такого заходу контролю органами державної влади.

При цьому процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей вищезазначеними Конвенціями та Законом України ''Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності'' визначено Порядком №823, яким передбачено, що заходи державного контролю додержання законодавства про працю здійснюється у формі інспекційних відвідувань.

Частиною 3 статті 6 Закону №877 визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Аналізуючи вищезазначене законодавство, що регулює спірні відносини, суд дійшов висновку, що вони не встановлюють законодавчого обов`язку надавати під час інспекційного заходу суб`єкту господарювання копії документів, що слугували підставою для її призначення, натомість є обов`язок надати копії направлення.

Свідок ОСОБА_3 повідомила суду, що до початку інспекційного відвідування ознайомила з наказом та направленням на проведення перевірки ОСОБА_2 (продавця), яка була присутня в магазині ''Лавка продуктів''.

Єдиним доводом протиправності спірної постанови позивач зазначає про те, що ОСОБА_2 під час проведення інспекційного заходу, перебувала в магазині з метою ознайомлення, а не працювала продавцем.

05.07.2021 року о 15.00 було розпочато захід державного контролю у формі інспекційного відвідування у позивача за місцем здійснення господарської діяльності, під час якого посадова особа відповідача намагалась вручити наказ та направлення ОСОБА_2 , оскільки лише вона перебувала у магазині.

Під час цього заходу посадовою особою відповідача були відібрані письмові пояснення від ОСОБА_2 , у яких вона особисто зазначила про те, що проходить стажування з 29.06.2021 року, у неї є графік роботи та визначений розмір заробітної плати (а.с.28). При цьому суд зауважує, що такі пояснення були надані ОСОБА_2 05.07.2021 року о 15.05 (а.с.28).

Позивачем до матеріалів справи долучений примірник трьохстороннього договору №00001 від 05.07.2021 року про професійне навчання безробітного у роботодавця, при цьому позивач наголошував, що ним не було порушено норм законодавства.

Допитана судом в якості свідка інспектор праці ОСОБА_3 , зазначала, що інспекційний захід розпочався о 15.00 і у приміщенні магазину ''Лавка продуктів'' за прилавком була лише продавець - ОСОБА_2 , яка здійснювала обслуговування покупців та реалізацію товарів, отримуючи за проданий товар грошові кошти. Дані обставини також були зафіксовані фотофіксацією, що беззаперечено видно на представлених відповідачем фото (а.с.29-30).

Тобто, судом відхиляється доводи позивача про те, що ОСОБА_2 знаходилась у магазині лише з метою ознайомлення, оскільки інших працівників під час інспекційного заходу в магазину не було, а останні реально виконувала функції продавця, знаходячись за прилавком і маючи доступ до каси.

Дані обставини були перевіряючою особою зафіксовані в акті перевірки.

Згідно пунктів 16-17, 19-20 Порядку №823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.

Припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Системний аналіз наведених вище положень дає підстави дійти висновку, що інспекційне відвідування є формою державного нагляду за додержанням законодавства про працю, яке відноситься до повноважень відповідача та яке проводиться на підставі наказу та направлення. За результатами інспекційного відвідування складається акт і в разі виявлення порушень - виноситься припис. Якщо під час інспекційного відвідування встановлено факти використання праці неоформлених працівників, то вживаються заходи щодо притягнення об`єкта відвідування до відповідальності незалежно від усунення виявлених порушень.

Аналогічний висновок неодноразово викладався у постановах Верховного Суду від 19.06.2019 у справі №2140/1828/18 та від 19.09.2019 у справі №808/3092/17.

Наказом Міністерства соціальної політики України та Міністерства освіти і науки України від 31.05.2013 N 318/655, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19 червня 2013 р. за N 1029/23561 затверджений Порядок професійної підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації зареєстрованих безробітних (надалі Порядок №318/655), яким визначається механізм організації Центром зайнятості Автономної Республіки Крим, обласними, Київським і Севастопольським міськими, міськими, районними і міськрайонними центрами зайнятості (далі - центри зайнятості) професійної підготовки, перепідготовки та підвищення кваліфікації зареєстрованих безробітних (далі - професійне навчання безробітних).

Однією з форм здобуття або ж підвищення професійних навичок є стажування. Цей термін вживається в різних нормативно-правових актах і в різному значенні, зокрема, як спосіб професійного навчання безробітних безпосередньо на робочому місці для отримання ними відповідної кваліфікації. При стажуванні одночасно реалізується право людини на працю і право на освіту. Так, стажування без трудового договору можливе у визначених законом випадках. На підприємствах усіх форм власності існує тільки два види стажування - стажування студентів/учнів і стажування зареєстрованих безробітних, які перебувають на обліку в службі зайнятості. Отже, укладення договору про проходження стажування у випадках, не передбачених законодавством, може трактуватись як неоформлення трудових відносин.

Договір №0001 про професійне навчання безробітного у роботодавця є трьохстороннім договором, сторонами якого є ''роботодавець'' - ФОП ОСОБА_1 , ''безробітний'' - ОСОБА_2 та ''центр зайнятості'' - Знам`янська міськрайонна філія Кіровоградського обласного центру зайнятості

Тобто, перш ніж укласти вищезазначений договір, ''роботодавець'' має перебувати у статуті суб`єкта підприємницької діяльності, а ''безробітний'' має бути зареєстрована у центрі зайнятості з отриманням статуту безробітного.

При цьому, ОСОБА_2 звернулась до центру зайнятості із заявою про надання статуту безробітного та отримала цей статус лише 06.07.2021 року, що підтверджується заявою ОСОБА_2 від 06.07.2021 року та витягу із наказів про прийняття рішення по особі ОСОБА_2 від 06.07.2021 року (а.с.57, 58).

А відтак саме з 06.07.2021 року ОСОБА_2 набула статусу безробітної і отримала можливість укласти договір про професійне навчання безробітного у роботодавця.

Договір №0001 має дату 05.07.2021 року, який підписаний представником центру зайнятості 05.07.2020 року, безробітної 07.07.2021 року, роботодавцем 05.07.2021 року.

Натомість, свідок ОСОБА_4 , яка є директором Знам`янського міськрайонної філії Кіровоградського обласного центру зайнятості в судовому засіданні зазначила про те, що дата договору - 05.07.2021 року та дата підписання - 05.07.2020 року (взагалі за рік до цих подій) зазначені помилково, оскільки договір цей буз згенерований Єдиною інформаційно-аналітичною системою центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції (надалі ЄІАС) лише 07.07.2021 року про що свідчить розшифровка номеру договору за таким алгоритмом ККККРРММДДННННН, де КККК - це код центру зайнятості - сторони договору; РРММДД дата (6 символів); ННННН порядковий № договору даного типу протягом дня (5 символів).

Таким чином, номер договору №0001 на навчання у роботодавця розшифровується у наступному порядку: 1107 - код Знам`янської міськрайонної філії Кіровоградського обласного центру зайнятості; 210707 - дата реєстрації договору в ЄІАС - 07 липня 2021 року; 00001 - протягом дня порядковий номер 1.

Перш за все суд зауважує, що допитана в судовому засіданні керівник Знам`янської міськрайонної філії Кіровоградського обласного центру зайнятості ОСОБА_4 повідомила суду про те, що вказаний договір нею особисто був підписаний 07.07.2021 року, оскільки якби цей договір був згенерований в ЄІАС 05.07.2021 року, то у ньому був би інший номер із вказівкою на календарну дату 05.07.2021 року.

Крім того, свідок ОСОБА_4 повідомила суду про те, що працівник, яка відповідала за укладення та формування складу учасників цього договору, нажаль не може бути допитана у якості свідка, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_1 вона померла.

Згідно пункту 1.1 вказаного договору про професійне навчання безробітного у роботодавця Центр зайнятості направляє Безробітного ОСОБА_2 на професійне навчання шляхом стажування за професією продавець продовольчих товарів до роботодавця з 08.07.2021 року по 30.08.2021 року (296 годин) (а.с.59).

Принагідно суд зауважує, що під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_2 дійсно звернулась вперше до центру зайнятості 05.07.2021 року, проте вже після проведення інспекційного заходу о 15.55 (а.с.125-126), проте через відсутність усіх необхідних документів із заявою про отримання статусу безробітного вона звернулась лише 06.07.2021 року. Згідно скріншоту журналу персональної картки ОСОБА_8 вбачається, що до спеціалістом Єременко Л.Ю. зафіксоване звернення ОСОБА_8 05.07.2021 року о 15.55 (після проведення інспекційного заходу).

В індивідуальній програмі стажування ОСОБА_2 вказано про те, що темін стажування з 07.07.2021 року по 30.08.2021 року (а.с.56).

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про те, що саме 05.07.2021 року о 15.00 на час проведення інспекційного заходу, ОСОБА_2 до служби зайнятості не зверталась, не мала статусу безробітної та не могла бути допущена роботодавцем до стажування на підставі договору про професійне навчання безробітного у роботодавця. А той факт, що ОСОБА_2 перебувала у магазині під час інспекційного заходу одна та здійснювала реалізацію товарів саме як продавець, як на думку суду, спростовує усі доводи позову.

Частиною 1 статті 265 КЗпП України передбачено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Згідно абзацу першого частині 2 статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Згідно Закону України ''Про Державний бюджет України на 2021 рік'' розмір мінімальної зарплати станом на 1 січня 2021 року в місячному розмірі становить 6000 грн., а враховуючи факт допуску одного працівника до роботи без оформлення трудового договору, сума штрафу в розмірі 60000 грн. визначена відповідачем правомірно.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (надалі - Порядок №509), який визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення".

Згідно з пунктом 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються зокрема на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування (абзац 6 пункту 2 Порядку №509).

Відповідно до пункту 3 Порядку №509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Згідно з пунктом 4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом першим пункту 3 цього Порядку.

Судом установлено, що спірна постанова №КР6617/222/АВ/ТД-ФС від 26.07.2021 року про накладення штрафу прийнята на підставі акту №КР6617/222/АВ від 06.05.2021 року правомірною та законною, у зв`язку з чим відмовляє позивачу у задоволенні позову.

У зв`язку з відмовою суду в задоволенні позовних вимог, понесені позивачем по даній справі судові витрати, стягненню на підлягають.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 257 - 262, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до начальника Управління Держпраці у Кіровоградській області Кухаренка Олександра Анатолійовича, Управління Держпраці у Кіровоградській області (вул. Дворцова, 24, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006; ) про визнання протиправною та скасування постанови.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Повний текст рішення складений 03.12.2021 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук