Справа № 640/17169/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2021-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 листопада 2021 року м. Київ № 640/17169/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Азіатська Логістична Компанія»

до відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Київській області

про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення №,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Азіатська Логістична Компанія» (далі також - позивач, ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія»), звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у Київській області (далі також - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.07.2019 року № форма "Н" в частині застосування штрафу в розмірі 17 856,20 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» не були порушені норми Податкового кодексу України, та вважає протиправним застосування податковим органом штрафу в розмірі 17 856,20 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №47 від 30.06.2018 року, оскільки така податкова накладна була своєчасно надіслана до Єдиного реєстру податкових накладних та не зареєстрована не з вини позивача, а через технічну помилку роботи Єдиного реєстру податкових накладних.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.09.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Зазначеною Ухвалою встановлено термін відповідачу для подачі до суду відзиву на позовну заяву, позивачу - терміну для подання відповіді на відзив, відповідачу - надано час після отримання відповіді на його відзив для подання до суду заперечень.

Через канцелярію суду 04.10.2019 року відповідачем подано відзив на позов та клопотання про здійснення процесуального правонаступництва. З відзиву вбачається, що відповідач не погоджується з заявленими позовними вимогами, та вважає, що за результатами проведеної камеральної перевірки до позивача правомірно застосовано штрафні санкції за порушення граничного строку реєстрації податкової накладної № 47 від 30.06.2018 року, просить відмовити у позові повністю.

16.10.2019 року від позивача через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив, який не погоджується з твердженнями відповідача та звертає увагу суду на те, що податкову накладну № 47 від 30.06.2018 року до податкового органу подано 14.07.2018 року, що підтверджується квитанцією №1 від 14.07.2018 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.10.2019 року клопотання відповідача про здійснення процесуального правонаступництва задоволено, замінено відповідача - Головне управління Державної фіскальної служби у Київській області () на правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Київській області ().

23.03.2021 року відповідачем через канцелярію суду подано клопотання про прискорення розгляду справи та клопотання про заміну сторони відповідача в порядку процесуального правонаступництва по даній справі з Головного управління Державної податкової служби у Київській області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (). Щодо питання процесуального правонаступництва. Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 року №893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, зокрема ГУ ДПС у Київській області.

Відповідно до Наказу Державної податкової служби України від 24.12.2020 року №755 розпочато з 01.01.2021 року здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 року №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 постанови №893.

Згідно з Положенням Головне управління ДПС у Київській області затверджене наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 року №643, Головне управління ДПС у Київській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, забезпечує реалізацію повноважень Державної податкової служби на території Київської області і є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у Київській області ().

Отже, з 01.01.2021 року відбулося фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво, оскільки саме норми адміністративного права врегулювали умови та порядок передання адміністративної компетенції від ліквідованого Головного управління ДПС у Київській області як юридичної особи публічного права () до Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України ().

В свою чергу, Головне управління ДПС у Київській області () втратило адміністративну процесуальну правоздатність органу, який згідно із законом виконує функції, зокрема, у сфері реалізації державної податкової політики на території Київської області.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку клопотання ГУ ДПС у Київській області задовольнити, замінити відповідача Головне управління Державної податкової служби у Київській області () на правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (). Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» укладено договір про визнання електронних документів від 04.09.2015 р. №040920151, який згідно з квитанцією №2 прийнято позитивно та зареєстровано податковим органом.

ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» має господарські взаємовідносини з ТОВ «АРІТЕЙЛ» на підставі Договору «На предоставление логистических услуг» № 86/17 ПІ від 10.10.2017 року. З метою реєстрації в ЄРПН позивачем подано 14.07.2018 року до єдиного вікна подання електронної звітності податкового органу засобами телекомунікаційного зв`язку за допомогою ліцензованого програмного забезпечення ME.DOC податкову накладну № 47 від 30.06.2018 року на загальну суму 1 071 371,74 грн., в тому числі податок на додану вартість - 178561,96 грн., виписану на адресу ТОВ «АРІТЕЙЛ». Дана обставина підтверджується копією роздруківки квитанції № 1, яка наявна в матеріалах справи від 14.07.2018 року. Податковим органом проведено камеральну перевірку ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» за період з 01.01.2017 року по 31.03.2019 року.

За результатами перевірки складено Акт від 19.06.2019 року №1922/10-36-54-05/ 39195657 (далі - Акт перевірки), яким встановлено порушення ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» граничних термінів реєстрації податкових накладних, визначених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-V (із змінами та доповненнями), а саме, у тому числі податкової накладної № 47 від 30.06.2018 року.

ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» 03.07.2019 року подано заперечення на Акт перевірки від 19.06.2019 року №1922/10-36-54-05/ 39195657.

Листом від 09.07.2019 року №23870/10/10-36-12-01-18 «Про результати розгляду заперечень» ГУ ДФС у Київській області повідомлено позивача, що Акт перевірки залишено без змін, а заперечення без задоволення.

На підставі вказаного Акту перевірки відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від 12.07.2019 року № форма "Н", яким визначено штрафну санкцію на загальну суму 19 569,54 грн.

ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» зазначене податкове повідомлення-рішення від 12.07.2019 року отримано 15.07.2019 року.

Оскарження вищезазначеного податкового повідомлення-рішення в адміністративному порядку позивачем не проводилося. Відповідно до податкового повідомлення-рішення від 12.07.2019 року № форма "Н" на підставі Акту перевірки від 19.06.2019 року №1922/10-36-54-05/39195657, встановлено порушення граничного строку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201 та згідно зі статтею 120-1 Податкового кодексу України - за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 187528, 63 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, на 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ на суму 4083,33 грн. - застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 860,67 грн. Загальна сума штрафу становить 19 569,54 грн.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 12.07.2019 року № форма "Н" в частині застосування штрафу в розмірі 17 856,20 грн. у зв`язку із порушенням граничного терміну реєстрації податкової накладної № 47 від 30.06.2018 року протиправним, таким, що прийняте з порушенням податкового законодавства України, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав. Всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. У відповідності до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями) (далі також - ПК України), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (пункт 76.1 статті 76 Податкового кодексу України).

Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що камеральна перевірка є способом здійснення податкового контролю, який проводиться в приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків або відображених у системах електронного адміністрування податку на додану вартість та електронного адміністрування реалізації пального.

Особливості камеральної перевірки полягають у тому, що її проведення не потребує наказу керівника податкового органу або іншого спеціального дозволу чи направлення, згоди платника податків та його присутності.

У свою чергу, метою камеральної перевірки на час виникнення спірних правовідносин є своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків корегування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - ЄРПН) ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» за період з 01.01.2017 року по 31.03.2019 року.

Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. З огляду на вищевикладене, суд вважає, що предметом камеральної перевірки, навіть у розумінні підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

На користь такого висновку свідчить також змістовне уточнення законодавцем правового регулювання цього питання шляхом доповнення з 01.01.2017 року підпункту 75.1.1 абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Вказана правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 04.09.2020 року, у справі №805/4480/16а, провадження К/9901/30913/18.

Відповідно до пункту 86.1 статті 86 ПК України результати перевірок (крім камеральних) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами органу державної податкової служби та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

У разі незгоди платника податків з висновками акта такий платник зобов`язаний підписати такий акт перевірки із зауваженнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

У відповідності до пункту 86.2. статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. Загальне поняття акта перевірки наведено у пункті 2 Розділу І Порядку оформлення результатів документальних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства платниками податків - юридичними особами та їх відокремленими підрозділами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.08.2015 року №727 (зареєстровано у Міністерстві юстиції України 26.10.2015 року за №1300/27745), , згідно з яким - це службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки, відображає її результати і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства з питань державної митної справи, податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Згідно змісту пункту 1201.1 ст. 1201 Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/ розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Згідно з пунктом 201.7 статті 201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом. Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної / розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Пунктами 2 та 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 встановлено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Відповідно до пунктів 4 та 5 вказаного Порядку до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких комісією, визначеною пунктом 201.16 статті 201 Кодексу (далі - комісія), прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Згідно з пунктом 8 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.

Відповідно до пунктів 12 та 13 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі також - квитанція).

Згідно з пунктами 14 та 15 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Пунктом 17 вказаного порядку визначено, що у разі відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення реєстрації таких податкових накладних та/або розрахунків коригування відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу, формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, в якій зазначаються відомості та перелік документів, визначених підпунктом 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Кодексу. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Отже, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов`язком постачальника товарів чи послуг, кореспондує обов`язок ДФС, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому відмовити у прийнятті для реєстрації наданих платником податку податкових накладних ДФС, може лише в разі, якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно пункту 201.1 статті 201 та/або пункту 192.1 статті192 Податкового кодексу України.

У такому разі протягом операційного дня продавцю надсилається квитанція в електронному вигляді в текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин такого неприйняття.

Відтак, законодавством чітко визначено порядок оформлення, подачі, прийняття та реєстрації податкових накладних. При цьому, ведення Єдиного реєстру податкових накладних здійснюється ДФС України, на яку покладено обов`язок прийняття, реєстрації та обробки податкових накладних, поданих в електронному вигляді платником податків. Підставою для відмови у прийнятті податкових накладних в електронному вигляді може бути лише порушення їх формування у відповідності до податкового законодавства України. Відповідно до матеріалів справи, ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» подано 14.07.2018 року о 13:23 год. до податкового органу засобами телекомунікаційного зв`язку за допомогою ліцензованого програмного забезпечення «ME.DOC» податкову накладну № 47 (далі також - ПН №47) від 30.06.2018 року.

Проте, не отримавши від контролюючого органу квитанцію про прийняття податкової накладної або неприйняття або зупинення її реєстрації та з метою уникнення штрафних санкцій зі сторони замовника ТОВ «АРІТЕЙЛ», що передбачені додатковою угодою №2/1 від 19.01.2018 року Договору №86/17Пі від 10.10.2017 року, позивачем 16.07.2018 року повторно направлено на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі також - ЄРПН) податкову накладну №47 від 30.06.2018 року, яка цього ж дня о 12:32 год. була зареєстрована в ЄРПН.

Відповідно до пунктів 8, 9 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України № 557 від 06 червня 2017 року, у разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Згідно пункту 11 Порядку № 557, перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Абзацом 13 пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Таким чином, якщо ПН №47 від 30.06.2018 року надіслана 14.07.2018 року о 13:23 год. до податкового органу для реєстрації в ЄРПН, тобто, до закінчення операційного дня, то така податкова накладна має бути зареєстрована впродовж операційного дня.

При цьому, на підтвердження отримання органами ДФС податкової накладної позивач мав отримати відповідну квитанцію. Однак, така квитанція позивачу не надійшла впродовж операційного дня.

Вирішуючи даний спір, судом встановлено, що позивач вперше 14.07.2018 року склав та в той же день надіслав податкову накладну №47 від 30.06.2018 року за допомогою ліцензованого програмного забезпечення програми «ME.DOC.» в поштову скриньку ДФС з використанням Електронної пошти розрахунки коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підтверджується копією роздруківки документа від 14.07.2018 року.

Проте, з незрозумілих причин, пояснень щодо чого відповідачем надано не було, податковий орган не надіслав позивачу жодної квитанції чи повідомлення, з якого б вбачалося, що ПН №47 є зареєстрованою, отриманою контролюючим органом чи щодо якої зупинено її реєстрацію, що свідчить про бездіяльність податкового органу.

Між тим, відповідно до чинного податкового законодавства, на Державну фіскальну службу України покладено обов`язок щодо забезпечення своєчасного обміну повідомленнями та/або інформацією між податковим органом та платником податків. Однак, контролюючий орган, до повноважень якого належить реєстрація ПН, фактично не забезпечив своєчасне надходження повідомлення (квитанції) про прийняття ПН податковим органом, при цьому, про наявність будь якої технічної помилки чи несправності також не повідомили.

Отже, контролюючий орган не виконав приписи чинного податкового законодавства України в частині безперервного надходження інформації до позивача.

В той же час, встановлена нормою п. 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися лише в разі, якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) до ДФС у строк, встановлений цією статтею, тобто тоді, коли в діях платника податків наявна протиправна поведінка.

Зважаючи на встановлені обставини справи, в діях позивача вбачається виключно правомірна поведінка, тобто, відсутня протиправна діяльність позивача, а тому податковий орган помилково виніс податкове - повідомлення рішення в частині застосування штрафу в розмірі 17 856,20 грн., вважаючи що ТОВ «Євро-Азіатська Логістична Компанія» не виконало свого обов`язку щодо своєчасної реєстрації ПН №47 від 30.06.2018 року.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 12.07.2019 року по справі №0940/1600/18, а також в постанові від 12.02.2020 року по справі № 1640/3102/18.

Відтак, суд дійшов висновку, що позивач вчинив усі необхідні дії щодо реєстрації вказаної податкової накладної, подав її в період операційного дня та у термін до 1 дня, проте, як вбачається з матеріалів справи, не з вини позивача її своєчасно не зареєстровано.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, відповідачем не доведена, а позивачем навпаки підтверджена, протиправність оскаржуваного рішення та наявність підстав для його скасування в судовому порядку.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.07.2019 року № форма "Н" в частині застосування штрафу в розмірі 17 856,20 грн.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, згідно з платіжним дорученням № 3808 від 02.09.2019 року позивачем при зверненні до адміністративного суду із даним позовом сплачено судовий збір у розмірі 1 921,00 грн.

За таких обставин, на підставі частини першої статті 139 КАС України, сплачений судовий збір у розмірі 1 921, 00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Київській області.

Керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Азіатська Логістична Компанія» задовольнити.

2. Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.07.2019 року № форма "Н" в частині застосування штрафу в розмірі 17 856,20 грн.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Євро-Азіатська Логістична Компанія» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Київській області.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Азіатська Логістична Компанія» (, адреса: 04080, м. Київ, вул. Новокостянтинівська, 13/10, офіс 320);

Відповідач: відокремлений підрозділ Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Київській області (, адреса: 03680, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5а).

Повне рішення складено 26.11.2021 року.

Суддя Л.О. Маруліна