Справа № 460/1438/21
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 листопада 2021 рокуЛьвівСправа № 460/1438/21 пров. № А/857/16126/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Сеника Р.П., Хобор Р.Б.,

за участі секретаря судового засідання Кахнич Г.П.,

представник позивача: не з`явився

представник відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 травня 2021 року у справі № 460/1438/21 за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Рівнеазот» до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування наказу в частині,

суддя в 1-й інстанції Комшелюк Т.О.,

час ухвалення рішення не зазначено,

місце ухвалення рішення м. Рівне,

дата складання повного тексту рішення не зазначена,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Рівнеазот» звернулося з позовом до Державної служби геології та надр України, у якому просило визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби геології та надр України № 173 від 19.02.2021 року в частині зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами № 5558 від 30.05.2012, № 6059 від 24.06.2015, наданих позивачу та встановлення 30 календарних днів на усунення порушень (п. п. 4, 6 Додатку 2 до наказу № 173 від 19.02.2021)

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що у період з 20.03.2019 по 21.03.2019 відповідачем проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ПрАТ «Рівнеазот», за наслідками якої складені Акти перевірки № 1906-04/25/2019-11/п(62) від 21.03.2019 та № 06-04/25/2019-12/п(63) від 21.03.2019, якими встановлені порушення у сфері надрокористування. На підставі вказаних актів перевірки, відповідачем винесено позивачу Припис від 21.03.2019 № 472-14/06 та Припис від 21.03.2019 № 47314/06, яким підприємству встановлено строк на усунення виявлених порушень до 26.04.2019. Вказані приписи були оскаржені до Рівненського окружного адміністративного суду та скасовані. Рішення суду у встановленому порядку набрали законної сили. Тобто, на час винесення оскаржуваного наказу приписи були скасовані. Таким чином, оскаржуваний наказ, яким позивачу встановлено термін на усунення порушень вимог законодавства є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки його винесено на підставі приписів, які рішеннями суду визнано протиправними та скасовано. Крім того, Державна служба геології та надр України, як сторона по справах, була повністю обізнана про хід справ та результати їх розгляду, а також про визнання приписів протиправними та їх скасування, а тому оскаржуваний наказ винесено відповідачем завідомо неправомірно.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 21 травня 2021 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби геології та надр України № 173 від 19 лютого 2021 року в частині зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами № 5558 від 30 травня 2012 року та № 6059 від 24 червня 2015 року, виданих Приватному акціонерному товариству «РІВНЕАЗОТ» та встановлення 30 календарних днів на усунення порушень (п. п. 4, 6 Додатку 2 до наказу № 173 від 19 лютого 2021 року).

Стягнуто на користь Приватного Акціонерного Товариства «РІВНЕАЗОТ» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної служби геології та надр України судовий збір у сумі 2270 грн. .

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Державна служба геології та надр України подала апеляційну скаргу, оскільки вважає його незаконним та необґрунтованим, таким, що підлягає скасуванню, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняте нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказує на те, що позивачем все ще не усунуто всі порушення, виявлені в ході перевірок. Вважає, що у нього були всі підстави для винесення оскаржуваного наказу. Вказує, що наказ №173 від 19.02.2021 жодним чином не порушує прав позивача. Порушення встановлені актами перевірки, які позивач не усунув. Отже, вимога усунути дані порушення є законною та спрямована на дотримання надрокористувачем законодавства у сфері надрокористування. Оскільки позивачем не доведено сам факт відсутності зазначених в актах порушень, відповідачем було правомірно зафіксовано порушення позивачем вимог законодавства, а відтак, і правомірність оскаржуваного наказу не викликає сумніву. Відповідно підстав для визнання його протиправним та скасування немає.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому заперечує проти задоволення апеляційної скарги та просить суд залишити рішення суду першої інстанції без змін, з мотивів аналогічних тим, що викладені судом першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, а тому колегія суддів, відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України).

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що 30.05.2012, Приватному акціонерному товариству «Рівнеазот», наданий спеціальний дозвіл № 5558 на користування надрами з метою видобування питних підземних вод для господарсько-побутових потреб.

24.06.2015 ПрАТ «Рівнеазот» надано спеціальний дозвіл на користування надрами від 24.06.2015 № 6059 з метою видобування технічних підземних вод. Обидва дозволи видані на термін 20 років.

У період з 20.03.2019 по 21.03.2019 Державною службою геології та надр України на підставі наказу від 28.11.2018 № 450 «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України», наказу від 06.02.2019 № 45 «Про проведення планових заходів державного нагляду (контролю) Державною службою геології та надр України у березні 2019 року», направлення від 07.03.2019 № 412-14/06 проведено планову перевірку надрокористувача ПрАТ «Рівнеазот», за наслідками якої складені акти перевірки № 1906-04/25/2019-11/п(62) від 21.03.2019 (далі Акт 1) та № 06-04/25/2019-12/п(63) від 21.03.2019 (далі Акт 2).

У Акті 1 зафіксовано виявлені під час державного геологічного контролю ряд порушень позивачем вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин.

На підставі Акта 1 відповідачем було внесено позивачу припис від 21.03.2019 № 472-14/06 ( далі припис 1) про усунення відображених в акті порушень шляхом надання у строк до 26.04.2019 до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України матеріалів, які підтверджують факт такого усунення.

Як вбачається з припису 1, під час перевірки ПрАТ «РІВНЕАЗОТ» були виявлені наступні порушення вимог законодавства у сфері надрокористування:

1) відсутній акт про передачу розвіданого Хотинського родовища для промислового освоєння відповідно до запасів, затверджених протоколом ДКЗ України від 26.10.2009 №1834, чим порушено вимоги статті 40 Кодексу України про надра та Порядку передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.02.1995 № 114 (далі Порядок № 114);

2) не виконується вимоги п.5.3 Угоди про умови користування надрами від 30.05.2012 №5558 в частині дотримання вимог законодавства України чинних стандартів, правил, норм виконання робіт пов`язаних з користуванням надрами, забезпечення безпеки навколишнього природного середовища, а саме не проведено обов`язкової оцінки впливу на довкілля під час видобування корисних копалин (питних підземних вод) Хотинського родовища, чим порушено статтю 24 Кодексу України про надра та вимоги Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі Порядок № 615);

3) не надано договір про здійснення моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов. Не приведено у відповідність згідно із змінами законодавства пункт 9 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30.05.2012, а саме: не внесені зміни до спеціального дозволу на користування надрами в частині особливих умов (пункт 9 «Обов`язковий моніторинг та наукове супроводження виконання особливих умов передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами відповідно до абзацу третього пункту 26 Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615») спеціального дозволу на підставі відміни виконання абзацу третього пункту 26 Порядку № 615, чим порушено п.17 Порядку № 615;

4) межі зон санітарної охорони не встановлені органами місцевого самоврядування, чим порушено статтю 93 Водного кодексу України;

5) не виконується п. 3 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30.05.2012, а саме не виконуються умови від 01.06.2010 №1/02-7.12/3559 в частині погодження Плану видобування питних підземних вод Хотинського родовища (свердловини №№ 2, 4, 5, 6, 9, 11) відомчим водозабором ПрАТ «Рівнеазот» на 2019 рік з органами Держпраці, чим порушено статтю 51 Кодексу України про надра;

6) надрокористувач (ПрАТ «Рівнеазот») після зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами не зупинив проведення на наданій йому в користування ділянці надр роботи, передбачені спеціальним дозволом на користування надрами № 5558 від 30.05.2012 (дія дозволу зупинена з 28.08.2017 відповідно до наказу Держгеонадр від 28.08.2017 № 377). Відповідно до Звітних балансів використання підземних вод за 2017-2018 роки (Звітність за формою 7-гр) та Журналу обліку водопостачання водовимірювальними приладами та обладнанням (розпочатий 01.01.2017) видобуток у період з 29.08.2017 по 20.03.2019 склав 979,537 тис м куб, чим порушено статтю 24 Кодексу України про надра та пункт 22 Порядку № 615;

7) не виконано припис органу державного геологічного контролю, а саме: пункти 1, 2, 5 припису Держгеонадр України від 07.07.2016 № 825-14/06 в частині не складення акту про передачу родовища для освоєння відповідно до вимог Порядку № 114, не внесено змін до спеціального дозволу на користування надрами № 5558 від 30.05.2012 у зв`язку з виключенням абз. 3 п. 26 Порядку № 615 щодо обов`язкового моніторингу та наукового супроводження виконання особливих умов, передбачених дозволом та угодою про умови користування надрами та не встановлення меж зон санітарної охорони органами місцевого самоврядування, чим порушено статтю 7 Закону № 877-V;

8) не виконується ст.5.3 Угоди про умови користування надрами «дотримуватися вимог законодавства України, чинних стандартів, правил, норм пов`язаних з користуванням надрами», а саме: на підставі ч.1 ст.8 та cт.11 Закону № 877-V не надано відповідь на запит Держгеонадр від 20.03.2019 № 464-14/06 у частині порушення особливих умов спеціального дозволу за користування надрами №5558 від 30.05.2012, якщо це не пов`язано з отриманням доходу у великих розмірах (ч. 4 ст. 57 КУпАП), чим порушено статтю 24 Кодексу України про надра та вимоги Порядку № 615.

На підставі Акта 2 відповідачем винесено Припис від 21.03.2019 № 473-14/06 (далі припис 2) про усунення порушень, шляхом надання у строк до 26.04.2019 до Центрального міжрегіонального відділу Департаменту державного геологічного контролю Держгеонадр України матеріалів, які підтверджують факт усунення порушень.

Як вбачається з припису 2 відповідача, в ході перевірки виявлені такі порушення вимог законодавства у сфері надрокористування:

1) відсутній акт про передачу розвіданої ділянки «Рубче» Хотинського родовища для промислового освоєння відповідно до запасів, затверджених протоколом ДКЗ України від 06.05.2014 № 3173, чим порушено статтю 40 Кодексу України про надра та вимоги Порядку передачі розвіданих родовищ корисних копалин для промислового освоєння, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.02.1995 № 114 (далі іменується Порядок № 114);

2) не виконується вимоги п. 5.3 Угоди про умови користування надрами від 24.06.2015 № 6059 в частині дотримання стандартів, правил, норм виконання робіт пов`язаних з користуванням надрами, забезпечення безпеки навколишнього природного середовища, а саме не проведено обов`язкової оцінки впливу на довкілля під час видобування корисних копалин (технічних підземних вод) ділянки «Рубче» Хотинського родовища, чим порушено статтю 24 Кодексу України про надра та вимоги Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі іменується Порядок № 615);

3) технологічна схема розробки технічних підземних вод ділянки «Рубче» (свердловина № 1ф) Хотинського родовища, розроблена ТОВ «ЕКОГЕОС» у 2015 році, не погоджена з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, чим порушено статтю 51 Кодексу України про надра;

4) межі зон санітарної охорони не встановлені органами місцевого самоврядування та не погоджені з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчений та раціонального використання надр, чим порушено статтю 93 Водного кодексу України;

5) надрокористувач (ПАТ «Рівнеазот») після зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами не зупинив проведення на наданій йому в користування ділянці надр роботи, передбачені спеціальним дозволом на користування надрами № 6059 від 24.06.2015 (дія дозволу зупинена з 15.05.2018 відповідно до наказу Держгеонадр від 15 05.2018 № 174 та поновлена з 02.08.2018 відповідно до наказу Держгеонадр від 02.08.2018 № 266). Відповідно до Звітного балансу використання підземних вод за 2018 рік (Звітність за формою 7-гр) та довідок про кількість видобутої технічної підземної води з артезіанської свердловини № 1ф відвалу фосфогіпсу цеху СМД за травень, червень, липень, серпень 2018 року видобуток у період з 16.05.2018 по 01.08.2018 склав 57,604 тис. м3, чим порушено статтю 24 Кодексу України про надра та пункт 22 Порядку № 615.

19.02.2021, наказом Держгеонадр України № 173, зупинено дію спеціальних дозволів виданих ПрАТ «Рівнеазот» та надано 30 календарних днів для усунення порушень.

Вважаючи вказаний вище наказ протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що рішеннями Рівненського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 у справі № 460/1094/19 та від 18.09.2019 у справі № 460/1160/19, які набрали законної сили 26.02.2020, надано оцінку порушенням, зафіксованим у актах перевірки та скасовано рішення, які прийняті на підставі вказаних актів. Таким чином, наказ Державної служби геології та надр України № 173 від 19.02.2021 у оскаржуваній частині є протиправним, тому належить до скасування у відповідній частині.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Регулювання гірничих відносин з метою забезпечення раціонального, комплексного використання надр для задоволення потреб у мінеральній сировині та інших потреб суспільного виробництва, охорони надр, гарантування при користуванні надрами безпеки людей, майна та навколишнього природного середовища, а також охорона прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій та громадян передбачено Кодексом України про надра від 27.07.1994 № 132/94-ВР.

Державне управління у галузі геологічного вивчення, використання і охорони надр здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, органи влади Автономної Республіки Крим, місцеві органи виконавчої влади, інші державні органи та органи місцевого самоврядування відповідно до законодавства України (стаття 11 КУпН).

Відповідно до частини першої статті 13, 19 КУпН, користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи. Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр.

Державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр (ч.1 ст.61 Кодексу України про надра).

Відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174 (далі Положення № 1174), Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Відповідно до пп. 9, 10, 12 та 14 п. 4 Положення № 1174, Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань видає в установленому порядку спеціальні дозволи на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами); зупиняє та анулює в установленому порядку дію спеціальних дозволів на користування надрами (у тому числі на користування нафтогазоносними надрами), поновлює їх дію у разі зупинення; здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням; проводить планові та позапланові перевірки надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства.

Питання надання спеціальних дозволів на користування надрами (далі - дозволи) у межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, а також визначає процедуру продовження строку дії, переоформлення, зупинення дії чи анулювання дозволу та внесення до нього змін врегульовані Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 (далі - Порядок № 615) (в редакції на час спірних правовідносин).

Відповідно до пп. 1, 3 п. 21 Порядку № 615, дія дозволу може бути зупинена органом з питань надання дозволу безпосередньо або за поданням Міндовкілля, Держпраці, МОЗ, Держекоінспекції, органів місцевого самоврядування, ДПС у разі порушення надрокористувачем умов користування надрами, передбачених дозволом або угодою про умови користування ділянкою надр та невиконання в установлений строк приписів уповноважених органів щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері надрокористування або охорони навколишнього природного середовища.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначається Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон України №877-V).

Статтею 1 Закону України №877-V встановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до положень статті 7 Закону України №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає відповідний наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, і предмет перевірки, та на підставі якого оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, що підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою. Перед початком перевірки суб`єкта господарювання посадові особи, які проводять перевірку, пред`являють керівнику суб`єкта господарювання або уповноваженій ним особі направлення та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу, і надають суб`єкту господарювання копію направлення на перевірку, а також інформують цих осіб про мету перевірки.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Таким чином, Держгеонадра уповноважене здійснювати державний геологічний контроль суб`єктів господарювання у формі планових та позапланових перевірок, які проводяться з метою виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Результати яких оформлюються у формі акта, а у разі необхідності вжиття інших заходів у вигляді припису, розпорядження, іншого розпорядчого документа щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Як вбачається із матеріалів справи, рішеннями Рівненського окружного адміністративного суду від 17.10.2019 у справі № 460/10940/19 та від 18.09.2019 у справі № 460/1160/19, які набрали законної сили 26.02.2020, надано оцінку усім (8+5) порушенням зафіксованим у актах перевірки та скасовано рішення, які прийняті на підставі вказаних актів. Доказів винесення щодо позивача інших приписів, які чинні на момент прийняття спірного наказу № 173, Держгеонадрами не надано, як суду першої, так і апеляційної інстанції.

Будь-якого іншого планового чи позапланового заходу із здійснення державного нагляду (контролю) позивача з березня 2019 року, за результатами якого було б складено будь-які інші акти чи приписи, не було.

Факт відсутності порушень законодавства про надра, встановлено рішеннями вищезазначених судів, що спростовує твердження відповідача у апеляційній скарзі про те, що товариством все ще не усунуто всі порушення, виявлені в ході планової перевірки у березні 2019.

Згідно із частиною 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Колегія суддів звертає увагу, що за відсутності факту встановлення порушень законодавства у сфері надрокористування, задокументованих у чіткій формі, яка встановлена чинним законодавством України (акт перевірки), та як наслідок винесення припису саме на підставі акту перевірки, позивачу протиправно встановлено термін для усунення порушень законодавства про надра.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що наказ від 19.02.2021 № 173 «Про поновлення дії, зупинення дії, анулювання спеціальних дозволів на користування надрами, встановлення термінів на усунення порушень та внесення змін до наказів» в частині зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами № 5558 від 30.05.2012 та № 6059 від 24.06.2015, наданих ПрАТ «РІВНЕАЗОТ» та надання 30 календарних днів на усунення порушень (п. п. 4. 6 Додатку 2 до наказу Держгеонадр від 19.02.2021 № 173), прийнятий без наявності підстав, тому є протиправним.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАСУ України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «РуїзТорія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені відповідачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції.

Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.

З огляду на викладене суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив фактичні обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Оскільки апеляційний суд залишає без змін рішення суду першої інстанції, то відповідно до ч.6 ст.139 КАС України понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 3 ст. 243, ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 21 травня 2021 року у справі № 460/1438/21 без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді Р. П. Сеник
Р. Б. Хобор
Повне судове рішення складено 30 листопада 2021 року