Справа № 640/28022/20
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2021-11-30 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 листопада 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Бужак Н.П., Кобаля М.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бар-Ком» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Бар-Ком» (далі - Позивач, ТОВ «Бар-Ком») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України (далі - Відповідач-1, ДПС України), Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Відповідач-2, ГУ ДПС у м. Києві), в якому просило:

- визнати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 29 липня 2020 року №1777635/36604173 про відмову у реєстрації податкової накладної №5756 від 08 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №5756 від 08 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання (29 травня 2020 року);

- визнати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 29 липня 2020 року №1777631/36604173 про відмову у реєстрації податкової накладної №5385 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №5385 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання (29 травня 2020 року);

- визнати рішення комісії Головного управління ДПС у м. Києві від 29 липня 2020 року №1777638/36604173 про відмову у реєстрації податкової накладної №5386 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №5386 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання (29 травня 2020 року);

- визнати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 29 липня 2020 року №1777634/36604173 про відмову у реєстрації податкової накладної №5397 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №5397 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання (29 травня 2020 року);

- визнати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 29 липня 2020 року №1777633/36604173 про відмову у реєстрації податкової накладної №5398 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №5398 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання (29 травня 2020 року);

- визнати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у місті Києві від 29 липня 2020 року №1777632/36604173 про відмову у реєстрації податкової накладної №5399 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних протиправним та скасувати його;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії по реєстрації (зареєструвати) податкової накладної №5399 від 01 травня 2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її подання (29 травня 2020 року).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.06.2021 позов задоволено повністю.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.10.2021 вперше подану ГУ ДПС у м. Києві у серпні 2021 року апеляційну скаргу повернуто Апелянту у зв`язку із ненаданням документу про сплату судового збору.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у м. Києві вдруге подало апеляційну скаргу, в якій просило скасувати його та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.11.2021 апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки Апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а викладені у клопотанні причини пропуску такого строку поважними визнані не були; до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору, а клопотання про відстрочення його сплати визнано необґрунтованим. Судом надано строк для усунення недоліків - десять днів з моменту отримання копії зазначеної ухвали, яку було отримано Відповідачем-2 16.11.2021.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції ГУ ДПС в м. Києві 26.11.2021 до суду направлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке обґрунтовано тим, що повернення вперше поданої апеляційної скарги не позбавляє особу права на повторне її подання, а звернення сторони із заявою про поновлення строку є достатньою підставою для його поновлення. Крім того, у клопотанні зазначено, що Відповідачем-2 постійно вживалися активні дії, спрямовані на апеляційне оскарження судового рішення та сплату судового збору, що підтверджується, зокрема, й невідкладним поданням апеляційної скарги вдруге.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Розглянувши заявлене клопотання, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для поновлення ГУ ДПС у м. Києві строку на апеляційне оскарження судового рішення, оскільки матеріалами справи підтверджується подання апеляційної скарги вдруге невідкладно, а саме - 03.11.2021, після отримання 28.10.2021 копії ухвали від 23.10.2021 про повернення вперше поданої апеляційної скарги, що свідчить про вчинення Відповідачем-2 активних дій, спрямованих на апеляційне оскарження судового рішення.

Крім того, разом з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ГУ ДПС у м. Києві подано клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги. В обґрунтування заявленого клопотання зазначено, що вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху неможливо виконати через тривалість процедури сплати судового збору, у той час як Відповідач-2 має гарантоване національним та міжнародним законодавством право на апеляційне оскарження.

Розглянувши заявлене клопотання, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У свою чергу, згідно ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги. При цьому, судом апеляційної інстанції було надано Відповідачу-2 максимальний визначений законодавцем строк для усунення недоліків.

Верховний Суд в ухвалі від 05.07.2021 у справі № 320/10912/20 підкреслив, що продовження процесуального строку є правом, а не обов`язком, суду і повинно здійснюватися за наявності для цього обґрунтованих підстав. Умовою продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги є наявність достатніх доказів того, що після такого продовження строку відпадуть обставини, які перешкоджають виконанню ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Разом з тим, жодних доказів вчинення дій, спрямованих на забезпечення сплати судового збору на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, Відповідачем-2 не надано.

У постанові від 21.11.2019 у справі №804/3200/18 Верховний Суд підкреслив, що довготривала процедура сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Наведений висновок викладений у постанові Верховного Суду від 26.03.2020 у справі № 805/2688/18-а.

Судом враховується, що законодавчо закріплений обов`язок суду надати достатній для усунення недоліків апеляційної скарги строк, насамперед, обумовлений специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не забезпечив оскарження у встановленому законом порядку рішення суду першої інстанції, відносини стають стабільними із набранням законної сили рішенням суду.

З урахуванням вищевикладеного суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про продовження строків для усунення недоліків.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу Апелянту, відмовивши у задоволенні клопотання про продовження процесуального строку.

Керуючись ст. ст. 121, 169, 248, 295, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - задовольнити.

Поновити Головному управлінню ДПС у м. Києві строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 червня 2021 року.

У задоволенні клопотання Головного управління ГУ ДПС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Бар-Ком» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити дії - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Н.П. Бужак

М.І. Кобаль