Справа № 160/11818/20
Суддя: Добродняк І.Ю.
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

23 листопада 2021 року м. Дніпросправа № 160/11818/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Добродняк І.Ю. (доповідач),

суддів: Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,

за участю секретаря судового засідання Волкової К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі

апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року (головуючий суддя Сліпець Н.Є.)

у справі № 160/11818/20

за позовом Державного підприємства «Виробниче об`єднання «Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова»

до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Виробниче об`єднання «Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» звернулось до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби, в якому, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 17.12.2020, просило скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків ДПС від 07.05.2020 № на загальну суму 608836,44 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані помилковістю висновків контролюючого органу про порушення підприємством граничних строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим застосовано штраф у сумі 608836,44 грн. Позивач зазначає, що складені податкові накладні та розрахунки коригування не підлягали наданню покупцям, виписані само на себе за підсумками 2017 року. Після звірки з податковим органом виявлено помилки у перерахунку, задля чого складені розрахунки коригування, які вчасно зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних. При складанні розрахунків коригування була допущена технічна помилка у даті складання розрахунку коригування. Також позивач посилається на порушення порядку проведення камеральної перевірки.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.02.2021 позов задоволено.

Суд встановив, що при складанні розрахунків коригування позивачем допущена технічна помилка у даті складання розрахунку коригування, а саме: замість 12.02.2018 дати складання розрахунків коригування вказані дати самих податкових накладних, до яких складені розрахунки коригування. Також зі змісту наданих позивачем податкових накладних, які були предметом камеральної перевірки та порушення строків реєстрації яких, зафіксовано в акті перевірки, встановлено, що останні містить позначку «Х» в графі «не підлягає наданню отримувачу (покупцю)», тому суд дійшов висновку, що застосування відповідачем штрафу за порушення строків реєстрації податкових накладних, які не надаються покупцю (отримувачу) за операціями звільненими від оподаткування, в цій спірній ситуації суперечить законодавству та є протиправним.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову. Відповідач наполягає на правомірності застосування до позивача штрафних санкцій з огляду на встановлені в результаті камеральної перевірки порушення строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування. Операції за податковими накладними / розрахунками коригування, не відносяться до категорії, які звільнені від оподаткування, визначені ст.197 розділу V Податкового кодексу України. Твердження підприємства про помилкове зазначення дати складання розрахунків коригування 31.12.2017 замість 12.02.2018 не відповідає нормам податкового законодавства. З приводу правомірності проведення камеральної перевірки відповідач зазначив, що на проведення камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних мораторій не встановлювався.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі.

Відповідачем подано письмове клопотання про закриття провадження у справі у зв`язку з тим, що оскільки станом на 23.05.2020 грошове зобов`язання за оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням не сплачено, контролюючим органом згідно п.73 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України здійснено перерахунок штрафних санкцій та прийнято два нових податкових повідомлень-рішень від 12.11.2021 № на суму 13 094,49 грн., № на суму 1 492,91 грн. Отже, попереднє податкове повідомлення-рішення вважається скасованим (відкликаним), тому у справі, що розглядається, відсутній предмет спору.

Представник позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечує, просить залишити рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване. Також вважає відсутніми підстави для закриття провадження у справі.

Розглянувши подане відповідачем клопотання про закриття провадження у справі, суд зазначає, що відповідно до п.8 ч.1 ст.238 КАС України, на який посилається відповідач, суд закриває провадження у справі щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

Як вбачається з матеріалів справи, спір між сторонами виник з приводу правомірності висновків контролюючого органу про порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування в ЄРПН, тому, враховуючи, визначений позивачем предмет спору, викладене обґрунтування позовних вимог, суд вважає, що наведені відповідачем в клопотанні обставини не є свідченням виправлення відповідачем оскаржуваних порушень і відсутності спору між сторонами. Отже, підстави для задоволення клопотання відсутні.

Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Перевіривши законність та обґрунтованість додаткового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, 08.04.2020 Офісом великих платників податків ДПС на підставі п.п.19-1.1.2 п.19-1.1 ст.19-1, п.п.20.1.4 п.20.1 ст.20 та п.75.1 ст.75, ст.76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку ДП «Виробниче об`єднання «Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» з питань своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, складених та зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з 01.04.2017 по 01.02.2020.

За результатами перевірки складений акт від 08.04.2020 №137/28-10-50-06-14308368, за висновками якого встановлено порушення вимог п. 201.1 та п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України в частині порушення підприємством граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 372 268,45 грн., від 16 до 30 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 440 699,24 грн., від 31 до 60 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 1 611 565,86 грн.

На підставі акту перевірки Офісом великих платників податків ДПС винесено податкове повідомлення-рішення від 07.05.2020 №, яким ДП «Виробниче об`єднання «Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» зобов`язано сплатити штраф у загальній сумі 608 836,44 грн.

З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції не погоджується з судом першої інстанції про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.

Згідно пп.75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (п. 76.1).

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (п.76.2).

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу (п.76.3).

Згідно п. 52-2 підрозділу 10 розділу XX Податкового кодексу України установлений мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19). При цьому, норма, згідно якої установлювався б мораторій на проведення камеральних перевірок, відсутня.

Наведені вище, встановлені судом, обставини свідчать, що камеральна перевірка своєчасності реєстрації ДП «ВО ПМЗ ім. О.М. Макарова» податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних проведена контролюючим органом з дотриманням законодавчо визначеного порядку проведення камеральної перевірки.

По суті виявлених контролюючим органом порушень суд апеляційної інстанції зазначає таке.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України в редакції на момент виникнення спірних правовідносин на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п.201.2 ст.201 ПК України).

У разі звільнення від оподаткування у податковій накладній робиться запис "Без ПДВ" з посиланням на відповідні пункти (підпункти), статті, підрозділи, розділи цього Кодексу та/або міжнародного договору, якими передбачено звільнення від оподаткування податком (п.201.3 ст.201 ПК України).

Згідно пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідальність платника податку за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України в редакції на час виникнення спірних правовідносин передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів.

Виходячи з аналізу наведених норм, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Отже, для звільнення від відповідальності, передбаченої п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, необхідна наявність саме двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Згідно п. 8 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31 грудня 2015 року №1307, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 26 січня 2016 р. за №137/28267, при складанні податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пунктах 10-15 цього Порядку, у верхній лівій частині таких накладних у графі "Не підлягає наданню отримувачу (покупцю) з причини" робиться помітка "X" та зазначається тип причини:

01 - Складена на суму збільшення компенсації вартості поставлених товарів/послуг (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 13 цього Порядку);

02 - Складена на постачання неплатнику податку;

03 - Складена на постачання товарів/послуг у рахунок оплати праці фізичним особам, які перебувають у трудових відносинах із платником податку;

04 - Складена на постачання у межах балансу для невиробничого використання;

05 - Складена у зв`язку з ліквідацією основних засобів за самостійним рішенням платника податку;

06 - Складена у зв`язку з переведенням виробничих основних засобів до складу невиробничих;

07 - Складена на операції з вивезення товарів за межі митної території України;

08 - Складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість;

09 - Складена на постачання для операцій, які звільнені від оподаткування податком на додану вартість;

10 - Складена з метою визначення при анулюванні реєстрації платника податку податкових зобов`язань за товарами/послугами, необоротними активами, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту та не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності;

11 - Складена за щоденними підсумками операцій;

12 - Складена на постачання неплатнику, в якій зазначається назва покупця (для податкових накладних, особливості заповнення яких викладені в пункті 10 цього Порядку);

13 - Складена у зв`язку з використанням виробничих або невиробничих засобів, інших товарів/послуг не в господарській діяльності;

14 - Складена отримувачем (покупцем) послуг від нерезидента;

15 - Складена на суму перевищення бази оподаткування, визначеної відповідно до статей 188 і 189 Податкового кодексу України, над фактичною ціною постачання.

В інших випадках у верхній лівій частині податкової накладної тип причини не зазначається (нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються).

Відповідно до п.17 Порядку №1307 для операцій, що оподатковуються або звільнені від оподаткування, складаються окремі податкові накладні, тобто при одночасному постачанні одному отримувачу (покупцю) як оподатковуваних товарів/послуг, так і таких, що звільнені від оподаткування, постачальник (продавець) складає окремі податкові накладні. У податковій накладній, складеній на операції з постачання товарів/послуг, які звільняються від оподаткування податком на додану вартість, у графі "Складена на операції, звільнені від оподаткування" верхньої лівої частини робиться помітка "Без ПДВ".

Зазначене не поширюється на операції з постачання товарів/послуг, до яких одночасно застосовуються як нульова ставка, так і основна та/або ставка 7 відсотків. У такому разі складається одна податкова накладна, у якій заповнюються відповідні графи нижньої табличної частини.

Операції, що оподатковуються за нульовою, основною ставкою або ставкою 7 відсотків, відображаються в окремих рядках нижньої табличної частини податкової накладної.

За правилами п.21 Порядку №1307 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

Розрахунок коригування складається особами, визначеними відповідно до пункту 1 цього Порядку.

Порядок складання розрахунку коригування та його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних аналогічний порядку, передбаченому для податкових накладних, крім випадків, передбачених цим Порядком.

У розрахунку коригування вказуються дата та номер податкової накладної, до якої вносяться зміни. У клітинках номера податкової накладної, що не заповнюються, нулі, прочерки та інші знаки чи символи не проставляються.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.

Встановлені у справі фактичні обставини свідчать, що реєстрація податкових накладних та розрахунків коригування, які були предметом камеральної перевірки, здійснена в порушенням встановлених ст.201 ПК України строків.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, виходив з того, що надані позивачем спірні податкові накладні/розрахунки коригування містить позначку «Х» в графі «не підлягає наданню отримувачу (покупцю)».

При відсутності реєстрації (несвоєчасній реєстрації) податкових накладних, які не надаються покупцю, державний бюджет жодним чином не зазнає негативних наслідків, оскільки згідно п.201.10 ПК України відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів (послуг) податкових накладних в ЄРПН не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період, тобто не відбувається впливу на податковий облік платника податку чи його контрагентів. Отже, накладення штрафу за відсутність реєстрації (несвоєчасну реєстрацію) податкових накладних, які не надаються покупцю, зі стимулюючої функції перетворюється на каральну, оскільки за наведених обставин вбачається очевидним, що мету дисциплінувати постачальників - платників ПДВ не можна досягнути щодо податкових накладних, які не надаються покупцю.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що застосування відповідачем штрафу за порушення строків реєстрації податкових накладних, які не надаються покупцю (отримувачу) за операціями звільненими від оподаткування, суперечить законодавству та є протиправним.

Суд апеляційної інстанції вважає такі висновки суду першої інстанції помилковими, оскільки відповідальність платників податків за вчинене податкове правопорушення (п.109.1 ст.109 ПК України), в даному випадку, згідно п.120-1 ст.120-1 ПК України, не залежить від наслідків, спричинених таким правопорушенням.

Пункт 120-1 статті 120-1 ПК України містить вичерпний перелік підстав, за яких платник податків звільняється від відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, який розширеному тлумаченню не підлягає.

Як зазначено вище, суд першої інстанції дав правильну правову оцінку вказаній нормі, встановивши, що для звільнення від відповідальності, передбаченої п.120-1.1 ст.120-1 ПК України, необхідна наявність саме двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій, які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Водночас судом першої інстанції не в повному обсязі з`ясовані обставини, що мають значення для справи.

Так, в результаті дослідження податкових накладних та розрахунків коригування, які були предметом камеральної перевірки, судом апеляційної інстанції встановлено, що податкові накладні №887 від 12.11.2019, №129 від 20.12.2019 виписані на платника податку і повинні надаватись отримувачу (покупцю), решта податкових накладних та розрахунків коригування дійсно містить позначку «Х» в графі «не підлягає наданню отримувачу (покупцю)» і тип причини: 02 «складена на постачання неплатнику податку», 08 «складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість», 11 «складена за щоденними підсумками операцій».

Отже, з огляду на зазначені в податкових накладних та розрахунків коригування причини, за яких вони не надаються отримувачу (покупцю), фактично обставини, за яких штраф відповідно до п.120-1.1 ст.120-1 ПК України не застосовується, відсутні.

Також суд апеляційної інстанції не погоджується з судом першої інстанції про допущену позивачем технічну помилку у даті складення розрахунків коригування 31.12.2017 замість правильної 12.02.2018.

Вказані розрахунки коригування в полі «Індивідуальний податковий номер - 0», дата складання - 31.12.2017, дата реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних - 20.02.2018 (при граничному терміні реєстрації - 15.01.2018) складені до зведених податкових накладних, виписаних відповідно до п. 199.1 ст. 199 Податкового кодексу України, не надаються отримувачу із зазначенням причини 08 «складена на постачання для операцій, які не є об`єктом оподаткування податком на додану вартість».

Доводи позивача, що ДП «Виробниче об`єднання «Південний машинобудівний завод ім. О.М. Макарова» виявлено помилки у перерахунку та складені розрахунки коригування, які були зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних 20.02.2018, на підставі звірки з податковим органом, проведеної 12.02.2018, не підтверджені жодним доказом, наявним в матеріалах справи.

Також суд враховує, що відповідно до п. 199.1 ст. 199 ПК України у разі якщо придбані та/або виготовлені товари/послуги, необоротні активи частково використовуються в оподатковуваних операціях, а частково - ні, платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати зведену податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму частки сплаченого (нарахованого) податку під час їх придбання або виготовлення, яка відповідає частці використання таких товарів/послуг, необоротних активів в неоподатковуваних операціях.

Відповідно п. 199.4 ст.199 ПК України платник податку за підсумками календарного року здійснює перерахунок частки використання товарів/послуг та необоротних активів в оподатковуваних операціях виходячи з фактичних обсягів проведених протягом року оподатковуваних та неоподатковуваних операцій.

Відповідно до п. 199.5 ст. 195 ПК України частка використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях, визначена з урахуванням норм пп. 199.2 - 199.4 ст. 199 Податкового кодексу України, застосовується для проведення коригування сум податкових зобов`язань, зазначених у п. 199.1 ст. 199 Податкового кодексу України. Результати перерахунку сум податкових зобов`язань відображаються у податковій декларації за останній податковий період року.

Суд апеляційної інстанції погоджується з відповідачем, що таке відображення результатів перерахунку сум податкових зобов`язань у податковій звітності з ПДВ здійснюється на підставі розрахунків коригування до зведених податкових накладних, складених відповідно до п. 199.1 ст. 199 ПКУ. Такі розрахунки коригування складаються не пізніше останнього дня року, за який здійснюється перерахунок, та підлягають обов`язковій реєстрації в ЄРПН.

Отже, посадові особи підприємства повинні самостійно проводити перерахунок частки використання товарів/послуг та необоротних активів в оподатковуваних та неоподатковуваних операціях виходячи з фактичних обсягів проведених протягом року оподатковуваних та неоподатковуваних операцій, та у разі необхідності виписувати та реєструвати у встановлені терміни передбачені чинним законодавством розрахунки коригування.

Як зазначено відповідачем і позивачем це не спростовано, проведеним аналізом даних Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено реєстрацію ДП «ВО ПМЗ ім. О.М. Макарова» розрахунків коригування в полі «Індивідуальний податковий номер - 0», з датою виписки 12 лютого 2018 року.

Даними розрахунками коригування приведено у відповідність перерахунок частки використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях (Д7) (додаток 7 декларації з ПДВ за грудень 2017 року). Розрахунки коригування підприємством відображено у складі податкової декларації з ПДВ за грудень 2017 року та у додатку 7 до даної декларації шляхом надання уточнюючого розрахунку № від 20.02.2018.

За таких обставин, висновок відповідача про несвоєчасну реєстрацію розрахунків коригування, складених 31.12.2017 та зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних 20.02.2018, є правильним.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 07.05.2020 року № прийнято відповідачем правомірно, підстави для його скасування відсутні.

Суд першої інстанції під час розгляду справи не в повному обсязі дослідив обставини, які мають значення для справи, у зв`язку з чим постанова суду першої інстанції є такою, що підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 310, 315, 317, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 лютого 2021 року у справі № 160/11818/20 скасувати, прийняти нове рішення.

В позові відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя І.Ю. Добродняк

суддя Н.А. Бишевська

суддя Я.В. Семененко