Справа № 240/37447/21
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2021-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

01 грудня 2021 року м. Житомир справа № 240/37447/21

категорія 111060000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Попова О. Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, скасування вимоги,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до Головного управління ДПС у Житомирській області з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність Головного управління ДПС у Житомирській області, що полягає у не скасуванні вимоги про сплату боргу (недоїмки) за №0-197998-51 від 11.11.2020 року та боргу із єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 36914 грн. 63 коп. (тридцять шість тисяч дев`ятсот чотирнадцять гривень 63 копійки), нарахованого ОСОБА_1 , як фізичній особі-підприємцю, протиправною;

- скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) за №Ф-197998-51 від 11.11.2020 року та борг із єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 36914 грн. 63 коп. (тридцять шість тисяч дев`ятсот чотирнадцять гривень 63 копійки), нарахований Головним управлінням ДПС у Житомирській області ОСОБА_1 , як фізичній особі-підприємцю, помилково.

Ухвалою суду від 19.11.2021 відмовлено ОСОБА_1 у забезпеченні позову.

Ухвалою суду від 19.11.2021 позовну заяву залишено без руху. Вказано, що недоліки можуть бути усунені позивачем шляхом подання до суду належним чином обґрунтованого заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказати інші підстави для поновлення строку

Судом було встановлено, що позивач оскаржує вимогу вимогу про сплату боргу (недоїмки) за №Ф-197998-51 від 11.11.2020 року та борг із єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 36914,63 грн., яку отримав отримав у січні 2021 року. З адміністративним позовом позивач звернувся до суду 18.11.2021, а тому позов подано з пропущенням строку звернення, визначеного статтею 122 КАС України.

На виконання ухвали суду позивачем надіслано заяву про поновлення строку звернення до суду від 26.11.2021. В обґрунтування заяви звертає увагу суду на те, що ним пропущено строк звернення до суду у зв"язку з правовою необізнаністю.

Досліджуючи поважність вказаних причин пропуску позивачем строку на звернення до суду, суд зазначає наступне.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 10 жовтня 2019 року по справі №140/721/19 та від 24 лютого 2021 року по справі № 540/2097/18.

Суд вважає за необхідне зауважити, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Європейський Суд з прав людини в ухвалі від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України") також вказав, що право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

Суд також враховує, що Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних спорів Касаційного адміністративного суду у постанові від 31.03.2021 (справа №240/12017/19) виклав правову позицію, згідно якої, зокрема, триваюча пасивна поведінка особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд у постанові від 19 січня 2021 року по справі № 300/1411/19 зазначив, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, посилання позивача на правову необізнаність, не може бути причиною для поновлення позивачу строку звернення до суду з позовом, оскільки не спростовує факт пропуску такого строку та матиме наслідком необґрунтоване втручання суду у принцип правової визначеності, порушуватиме права інших учасників провадження на справедливий судовий розгляд в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Також суд враховує, що Верховний Суд у постанові від 24 лютого 2021 року по справі №540/2097/18 виклав правову позицію, що юридична необізнаність не може визнаватися тією непереборною обставиною, явищем чи фактором, що завадили позивачу з дотриманням установлених законом строків звернутися до суду з позовом.

Таким чином, зміст доводів позивача не свідчить про те, що він не мав об`єктивної можливості звернутися до суду за захистом своїх прав у строк, встановлений КАС України.

Вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду визнаються неповажними, а тому заява про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Суд зазначає, що чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч.2 ст.123 КАС України).

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини пропуску строку звернення до суду визнані неповажними, інших підстав для поновлення строку судом не встановлено, тому позовна заява підлягає поверненню.

Керуючись статтями 169, 243, 248, 256, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказані у заяві позивача від 26.11.2021.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, скасування вимоги повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення, разом із позовною заявою й усіма доданими до неї матеріалами.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя О.Г. Попова