Справа № 380/7318/20
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/7318/20
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

24 листопада 2021 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого cудді Гавдик З.В., розглянувши в порядку письмового провадження клопотання Головного управління ДПС у Львівській області про залишення позовної заяви без розгляду у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною і скасування вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернулась до Львівського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, Франківського відділу державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів), в якому із врахуванням заяви про уточнення позовних вимог просила про визнання протиправними і скасування вимоги за № Ф-4183-51 від 10.10.2019 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн., вимоги за № Ф-4183-51 від 11.11.2019 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн. та закриття виконавчого провадження №62070501 від 13.05.2020 року, скасування постанови про арешт коштів боржника від 10.06.2020 року, постанови про арешт майна боржника від 05.06.2020 року.

Представником відповідача подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки на думку відповідача позивачем пропущений 10 денний строк оскарження.

Представником позивача подана заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.

При постановленні ухвали суд виходить з на явних у справі доказів та наступного:

Європейський суд з прав людини зауважив, що одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який, між іншим, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їхні рішення не викликали сумнівів (рішення від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії», заява № 28342/95, параграф 61). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (рішення від 29 листопада 2016 року у справі «Парафія греко-католицької церкви в м. Люпені та інші проти Румунії», заява № 76943/11, параграф 123).

Європейський суд з прав людини в рішенні від 21 жовтня 2010 року у справі ««Дія-97» проти України» (заява № 19164/04, параграф 47) констатував, що процесуальні норми створюються для забезпечення належного відправлення правосуддя та дотримання принципу юридичної визначеності, сторони провадження повинні мати право очікувати застосування зазначених норм. Принцип юридичної визначеності застосовується не тільки щодо сторін провадження, а й до національних судів.

Встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» за № 2464-VI, є нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з абзацами четвертим - шостим частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI, платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку. Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Аналіз частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI, свідчить про те, що в разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Згідно ч. 3 ст. 3 КАС України, провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Дотримання строку звернення із адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і сприяє реалізації прав у встановлені законодавством терміни.

З матеріалів справи вбачається наступне:

10.10.2019 року Головним управління ДПС у Львівській області винесено вимоги за № Ф-4183-51 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн.

11.11.2019 року Головним управління ДПС у Львівській області винесено вимоги за № Ф-4183-51 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн.

13.05.2020 року Старшим державним виконавцем Франківського відділу державної виконавчої служби у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) винесена постанова про відкриття виконавчого провадження ВП 62070501 на виконання вимоги Головним управління ДПС у Львівській області за № Ф-4183-51 року саме від 10.10.2019 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн.

Як зазначає позивачка саме про згадану вимогу від 10.10.2019 року вона дізналась в травні 2020 року із тексту постанови про відкриття виконавчого провадження від 13.05.2020 року. До суду із оскарженням такої (від 10.10.2019 року) звернулась лише 02.03.2021 року, тобто з пропуском шестимісячний строку.

Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення з позовом, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У цій справі спірні правовідносини виникли у зв`язку винесенням 10.10.2019 року відповідачем спірної вимоги.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, що підтверджені належними і допустимими доказами. Водночас на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Позивачка не надала суду жодних належних та допустимих доказів неможливості своєчасного звернення до суду у встановлений шестимісячний строк. Крім цього, з матеріалів справи чітко вбачається її обізнаність, із згаданої постанови про відкриття виконавчого провадження від 13.05.2020 року, про спірну вимогу від 10.10.2019 року.

Таким чином, позовна вимога про визнання протиправною і скасування вимоги за № Ф-4183-51 від 10.10.2019 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн. підлягає залишенню без розгляду через пропуск позивачкою шестимісячного строку, без поважних причин.

Згідно із п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України, похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відповідно і позовні вимоги про визнання протиправною і скасування вимоги за № Ф-4183-51 від 11.11.2019 року про сплату боргу (недоїмки) із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державну соціальне страхування в сумі 26539,26 грн. та про закриття виконавчого провадження №62070501 від 13.05.2020 року, скасування постанови про арешт коштів боржника від 10.06.2020 року, постанови про арешт майна боржника від 05.06.2020 року, також підлягають залишенню без розгляду, оскільки по своїй суті та фактичними обставинами справи є похідними, так як вчинені після та на підставі згаданої вимоги від 10.10.2019 року.

Керуючись ст. ст. 121, 248, 250,256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - задоволити.

Позовну заяву по справі № 380/7318/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправною і скасування вимоги, - залишити без розгляду.

Судовий збір сплачений ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) згідно платіжного доручення № 0.0..1 від 01.09.2020 року в сумі 1681,60 грн. повернути позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Ухвала складена у повному обсязі 29.11.2021 року.

Суддя Гавдик З.В.