Справа № 120/14319/21-а
Суддя: Бошкова Юлія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-12-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про забезпечення адміністративного позову

м. Вінниця

01 грудня 2021 р. Справа № 120/14319/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Бошкової Юлії Миколаївни, розглянувши в письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження заяву про забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Відділу культури Козятинської міської радидо Управління Держпраці у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Відділу культури Козятинської міської ради до Управління Держпраці у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування постанови.

Ухвалою суду від 01.11.2021 відмовлено у задоволенні заяви Відділу культури Козятинської міської ради про забезпечення позову.

Ухвалою від 03.11.2021 відкрито провадження у даній справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін. Судове засідання у справі призначене на 29.11.2021.

Окрім того, даною ухвалою вирішено витребувати з Управління Держпраці у Вінницькій області всі належним чином засвідченні копії матеріалів, які стали підставою для прийняття постанови Управління Держпраці у Вінницькій області від 29.09.2021 №ВН4560/487/АВ/ТД-ФС про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

22.11.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач позовні вимоги заперечує та вказує, що постанова Управління Держпраці у Вінницькій області від 29.09.2021 №ВН4560/487АВ/ТД-ФС є правомірною та не підлягає скасуванню.

29.11.2021 представником позивача подано заяву про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні, 29.11.2021 вирішено задовольнити заяву представника позивача та відкласти розгляд справи на 20.12.2021.

30.11.2021 до суду надійшла заява про забезпечення позову, у якій представник позивача просить забезпечити позов шляхом зупинення стягнення штрафу на підставі постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ВН4560/487/АВ/ТД-ФС від 29.09.2021 до набрання чинності рішенням у справі №120/14319/21-а.

Обґрунтовуючи заяву про забезпечення позову, сторона позивача вказує, що 30.11.2021 до Відділу культури Козятинської міської ради від Управління Державної казначейської служби у Козятинському районі та м. Козятині Вінницької області надійшло повідомлення про надходження до Управління постанови про накладання штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 29.09.2021 №ВН4560/487/АВ/ТД-ФС про стягнення з Відділу культури Козятинської міської ради штрафу в сумі 60000,00 грн. У такому повідомленні, як вказує позивач, зазначено, що Управлінням буде здійснено безспірне списання боргу на підставі вищезазначеного документу в сумі 60000 грн. у разі ненадання підстав для зупинення або відкладання безспірного списання коштів в строк до 02.12.2021.

Відтак, представник позивача наголошує, що направлення до Управління Державної казначейської служби у Козятинському районі та м. Козятині Вінницької області постанови №ВН4560/487/АВ/ТД-ФС тягне за собою стягнення сум адміністративно-господарського штрафу до моменту винесення судом рішення щодо правомірності чи протиправності накладення такого штрафу, а також заблокування банківського рахунку до списання коштів, що унеможливить ефективний захист порушених прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

З огляду на зазначене, сторона позивача вважає, що наявні підстави для забезпечення адміністративного позову.

Частиною 1 статті 154 КАС України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Враховуючи наведене та беручи до уваги, що матеріалів справи достатньо для вирішення відповідного процесуального питання, суд вважає за можливе здійснити розгляд заява про забезпечення позову у письмовому провадженні (без участі сторін).

Вирішуючи питання про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення позову, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно пунктами 1, 2 частини 2 статті 150 КАС України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Положеннями пунктів 1, 2 частини 1 ст. 151 КАС України передбачено, що позов може бути забезпечено шляхом зупинення дії індивідуального акта або нормативно-правового акта або забороною відповідачу вчиняти певні дії.

Крім того, у постанові Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 "Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову "зазначено, що при розгляді заяв про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно з Рекомендацією № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятою Комітетом Ради Європи 13.09.1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акта; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акта.

Тобто, інститут забезпечення адміністративного позову є однією з гарантій захисту прав, свобод та законних інтересів юридичних та фізичних осіб - позивачів в адміністративному процесі, механізмом, який покликаний забезпечити реальне та неухильне виконання судового рішення, прийнятого в адміністративній справі.

При цьому, заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними та співмірними з позовними вимогами.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 25.04.2019 року у справі № 826/10936/18, від 30.09.2019 року у справі № 826/10936/18, від 22.11.2019 року у справі № 640/18007/18.

Судом встановлено, що постанова Управління Держпраці у Вінницькій області від 29.09.2021 № ВН4560/487/АВ/ТД-ФС про накладення на Відділ культури Козятинської міської ради штрафу є виконавчим документом, на підставі якого можуть вчинятися примусові дії щодо виконання такого виконавчого документа.

Механізм виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (далі - рішення про стягнення коштів), прийнятих судами, а також іншими органами (посадовими особами), які відповідно до закону мають право приймати такі рішення визначено "Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 №845 (далі - Порядок №845).

Відповідно до п. 3 Порядку №845 рішення про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників виконуються на підставі виконавчих документів виключно органами Казначейства у порядку черговості надходження таких документів до органів Казначейства (про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів - з попереднім інформуванням Мінфіну, про стягнення коштів боржників - у межах відповідних бюджетних призначень, наданих бюджетних асигнувань (залишків коштів на рахунках підприємств, установ, організацій).

Абзацами 1, 2, 4 пункту 28 Порядку №845 визначено, що орган Казначейства не пізніше двох робочих днів з наступного робочого дня після надходження виконавчого документа на підставі документів, поданих стягувачем, визначає коди класифікації видатків бюджету і рахунки, з яких проводиться безспірне списання коштів.

З дня визначення кодів класифікації видатків бюджету та рахунків орган Казначейства повідомляє боржнику або бюджетній установі, що здійснює централізоване обслуговування боржника, про здійснення безспірного списання коштів з рахунків боржника та не проводить платежі, крім платежів, які визначені у пункті 25 цього Порядку.

У повідомленні зазначаються строк подання боржником або бюджетною установою, що здійснює централізоване обслуговування боржника, інформації, пов`язаної з виконанням рішення про стягнення коштів, який не може перевищувати п`яти робочих днів з дати надходження повідомлення, та відомості про непроведення органом Казначейства платежів за платіжними дорученнями боржника або бюджетної установи, що здійснює централізоване обслуговування боржника.

Відтак, орган Казначейства наділений повноваженнями щодо безспірного списання коштів з рахунків, зокрема, органів державної влади або місцевого самоврядування в разі надходження відповідного виконавчого документу, при цьому, про таке списання завчасно повідомляється боржника.

До заяви про забезпечення позову, стороною позивача додано повідомлення Управління Державної казначейської служби України у Козятинському районі та м. Козятині Вінницької області від 30.11.2021 №02-38-08/787, зі змісту якого вбачається, що Управлінням буде здійснено безспірне списання боргу на підставі постанови Управління Держпраці у Вінницькій області від 29.09.2021 №ВН4560/487АВ/ТД-ФС про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, в сумі 60000,00 грн. з рахунку №UA0033502 КПКВК 1014081 КЕКВ 2800.

Окрім того, у повідомленні запропоновано позивачу у строк до 02.12.2021 надати інформацію, пов`язану з виконанням (повним або частковим) вищезазначеного виконавчого документу щодо стягнення з Відділу культури Козятинської міської ради штрафу в розмірі 60000,00 грн., а також проінформувати про наявність або відсутність підстав для зупинення або відкладення безспірного списання коштів. При цьому, у разі ненадання Відділом культури Козятинської міської ради в строк до 02.12.2021 запитуваної інформації безспірне списання заборгованості в сумі 60000,00 грн. буде здійснено шляхом його списання із рахунку, що визначений Управлінням.

Отже, в разі не зупинення стягнення за виконавчим документом, яким є оскаржувана в межах даної справи постанова Управління Держпраці у Вінницькій області, Управлінням Державної казначейської служби України у Козятинському районі та м. Козятині Вінницької області буде здійснено безспірне списання штрафу в розмірі 60000,00 грн. до моменту прийняття рішення у даній справі.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 151 КАС України, позов може бути забезпечено зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Отже, законом визначено порядок виконання судового рішення про зупинення стягнення на підставі виконавчого документа та встановлено обов`язок державного виконавця зупинити вчинення виконавчих дій в разі прийняття судом відповідного рішення.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Зокрема Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Відтак, суд погоджується з доводами позивача, що стягнення штрафу у примусовому порядку призведе до негативних наслідків у вигляді списання 60000,00 грн. з рахунків Відділу культури Козятинської міської ради та зупинення проведення платежів за платіжними дорученнями позивача.

Заходи забезпечення адміністративного позову у такий спосіб, який просить позивач, відповідатимуть предмету адміністративного позову та, водночас, застосовуючи заходи забезпечення позову судом не розглядається питання правомірності заявлених позовних вимог і наявності обставин, як підстав для задоволення позову.

Відтак, суд вважає обґрунтованими доводи позивача щодо наявності підстав для забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ВН4560/487/АВ/ТД-ФС від 29.09.2021 до набрання законної сили рішенням у справі №120/14319/21-а.

Керуючись статтями 9, 150, 151, 154, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву Відділу культури Козятинської міської ради про забезпечення позову - задовольнити.

Забезпечити адміністративний позов шляхом зупинення стягнення на підставі постанови Управління Держпраці у Вінницькій області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №ВН4560/487/АВ/ТД-ФС від 29.09.2021 до набрання законної сили рішення суду у справі №120/14319/21-а.

Копію ухвали надіслати сторона та Управлінню Державної казначейської служби України у Козятинському районі та м. Козятині Вінницької області.

Ухвала з питань забезпечення адміністративного позову може бути оскаржена. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Бошкова Юлія Миколаївна