Справа № 460/5936/21
Суддя: В.В. Щербаков
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

15 листопада 2021 року м. Рівне №460/5936/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді В.В. Щербакова, розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доУправління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради
про визнання протиправним та скасування припису, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (далі по тексту -відповідач) про визнання протиправним та скасування припису.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що він не здійснював порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Посилається на порушення Управлінням Державної архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. за № 553, яке полягає в несвоєчасному повідомленні Позивача про проведення позапланової перевірки, що позбавило ОСОБА_1 можливості бути присутнім при її проведенні уповноваженими посадовими особами, та надати свої пояснення та заперечення. Також, позивач вказує, що проектна документація забудови за адресою АДРЕСА_1 не розроблялася, будівництво житлового будинку здійснюється на підставі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки, тому відсутні підстави стверджувати про невідповідність такій документації відповідного об`єкта забудови. Позивач вказує, що висновок відповідача про будівництво ним підвального поверху є помилковим, оскільки фактично Позивачем було прийнято проектне рішення про будівництво фундаменту з вийманням двометрового шару ґрунту. Також позивач зазначає про помилковість висновку відповідача про невідповідність об`єкта будівництва ескізним замірам забудови щодо відсутності несучої стіни, яка має бути збудована по межі сусідньої земельної ділянки, оскільки по АДРЕСА_2 та буд. АДРЕСА_1 здійснюється будівництво блокованих житлових будинків. Пояснює, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 об`єкта по осі 2 не містить віконних прорізів, відтак, встановлена таблицею 15.2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» протипожежна відстань до господарської будівлі на АДРЕСА_2 (8 метрів) може бути зменшена на 20%. За сукупності наведених обставин просив задовольнити позов.

Ухвалою від 07.06.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та ухвалено розгляд справи провадити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

У строк, встановлений судом, від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради надійшов відзив, відповідно до якого щодо позовних вимог заперечує. В обґрунтування заперечень зазначає, що припис №1-ПП/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.05.2021 року винесений з дотриманням норм чинного законодавства України, а відтак відсутні будь-які підстави для його скасування. Відповідач акцентує увагу суду, що Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. за № 553, не визначає спосіб повідомлення суб`єкта містобудування про позапланову перевірку, а також не вказує на подію, з настанням якої особа вважається належним чином повідомленою про дату і час проведення перевірки; Відповідач завчасно надсилав позивачу листи про необхідність прибуття на об`єкт будівництва з метою проведення позапланової перевірки і інформація про перевірку була розміщена на сайті УДАБК, при цьому факт участі замовника у проведенні перевірки не вплинув би на її результати. Крім того, вказує, що представник позивача 23.04.2021 брав участь у засіданні комісії. Додатково зазначає, що виконання будівельних робіт позивачем здійснюється з відхиленням від проектної документації, під якою слід розуміти будівельний паспорт. Зокрема, вказує, що позивачем проведене облаштування повноцінного підвального поверху, висотою 2,25 м з перегородками під майбутні підвальні приміщення; вказує на відсутність зовнішньої несучої стіни та фундаменту під цією стіною, яка на момент проведення перевірки вже мала б бути частково збудована по межі суміжної земельної ділянки; відсутність дверного прорізу для входу в об`єкт; пов`язаність об`єкта по АДРЕСА_1 з об`єктом який будується на суміжній земельній ділянці по АДРЕСА_2 двома несучими стінами, підвалом, сходовою кліткою та коридором. За наведених обставин, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

Враховуючи, що розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, то відповідно до ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши позовну заяву та з`ясувавши усі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, судвстановив наступне.

ОСОБА_1 на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, виданого управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради розпочато будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

Зокрема, 18.01.2021 Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради зареєстровано за №РВ17 повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Згідно з цим повідомленням об`єктом будівництва є «Будівництво житлового будинку» за адресою АДРЕСА_1 .

08.04.2021 жителями м.Рівного до Управління ДАБК Рівненської міської ради подано колективну скаргу щодо виконання будівельних робіт за адресами АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 з порушеннями будівельних норм, містобудівної документації та дозвільних документів.

Як вбачається з Протоколу №1 засідання комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2021 року, комісією було прийнято рішення рекомендувати Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради провести позапланову перевірку на об`єктах «Будівництво житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 та «Будівництво житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_2 . Час проведення відповідної перевірки Протоколом не визначено.

29.04.2021 Наказом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю №1-ПП, призначено позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:020:0732 щодо дотримання суб`єктом містобудування, гр. ОСОБА_1 , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно направлення для проведення позапланого заходу №1-ПП/1 від 06.05.2021, 13.05.2021 посадовими особами відповідача було проведено позапланову перевірку на об`єкті «Будівництво житлового будинку» за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:020:0732. Результати перевірки, було оформлено актом № 1-ПП/1 від 20.05.2021. Також за результатами перевірки було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт №1-ПП/1 від 20.05.2021 на вищезазначеному об`єкті позивача.

Не погодившись з приписом, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, відповідно до якого просить суд визнати протиправним та скасувати припис 1-ПП/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.05.2021 року, виданий Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходив за наступного.

Статтею 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно частини 2 статті 41 Закону №3038-VI порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду №553, який, за змістом абзацу першого пункту 1, визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Право суб`єктів містобудування або їх представників бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю також закріплено у абзаці четвертому пункту 13 Порядку №553.

Управління державного архітектурно-будівельного контролю не спростувало доводи Позивача про те, що останнього не було завчасно повідомлено про дату проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з Протоколу №1 засідання комісії щодо розгляду звернень у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2021 року, комісією було прийнято рішення рекомендувати Управлінню державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради провести позапланову перевірку на об`єктах "Будівництво житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 та "Будівництво житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_2 . Час проведення відповідної перевірки протоколом не визначено.

Інформація про проведення позапланових перевірок з 01.05.2021 року, розміщена на веб-сайті Управління ДАБК містить інформацію про строк дії направлення - з 06.05.2021 по 20.05.2021 року, але не містить інформації про конкретну дату і час проведення позапланової перевірки на об`єкті "Будівництво житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 .

Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю не надано суду інших доказів завчасного повідомлення позивача про час проведення позапланової перевірки на об`єкті "Будівництво житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, в матеріалах справи наявні листи відповідача, адресовані позивачу щодо повідомлення останнього про дату проведення позапланової перевірки, зокрема 06.05.2021 на 11:00 (згідно відомостей наявних на сайті перевізника АТ «УКРПОШТА» щодо відстеження поштового відправлення дане повідомлення вручено позивачу 08.06.2021), водночас, лист про проведення позапланової перевірки 13.05.2021 на 11:00 вручено лише 25.05.2021.

Реалізація права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю безпосередньо залежить від обізнаності (повідомлення) останнього про намір відповідного органу або його посадових осіб щодо проведення перевірки

Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої відповідач, в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки, повинен вчинити дії щодо обов`язкового завчасного повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. (постанови Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №822/680/16, від 31.10.2019 у справі №822/681/16).

Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14 зазначено, що порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд у постановах від 23.01.2018 у справі №804/12558/14 та від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (постанова Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16).

В огляду на вищезазначене, суд вважає, що при проведенні позапланової перевірки на об`єкті "Будівництво житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 суб`єкт владних повноважень діяв всупереч встановленому законом порядку, чим порушив законні інтереси позивача.

Перевіряючи обґрунтованість висновків Управління державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради про виявлені порушення, суд прийшов до наступних висновків:

Згідно частини 1 статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Частиною 1 статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

При забудові присадибної земельної ділянки розробка відповідної проектної документації не є обов`язковою, а здійснюється лише за бажанням забудовника; забудова такої ділянки може здійснюватися на підставі одного тільки будівельного паспорта.

Як вбачається з документів наданих Позивачем та як вже зазначалось вище судом, будівництво житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 здійснюється на підставі будівельного паспорту на забудову земельної ділянки з кадастровим номером :01:020:0732, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , виданого Управлінням містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради 18.12.2020 (р.№01-П/174).

З пояснень позивача вбачається, що розробка проекту будівництва житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 ним не здійснювалася.

Таким чином, висновок Відповідача про те, що збільшення ширини об`єкта будівництва на 0,4 м та добудови на 1,1 м не відповідає проектним рішенням не відповідає дійсності, через відсутність таких проектних рішень.

Щодо висновку відповідача про те, що позивач збудував підвальний поверх висотою 2,25 м, в зв`язку з чим загальна площа об`єкта може збільшитися орієнтовно на 200 м2, суд зазнача наступне.

Враховуючи малопридатні для будівництва ґрунтові умови земельної ділянки, на якій воно здійснюється, та маючи на меті виключити можливість виникнення деформацій, що можуть призвести до руйнування будинку, прийняв проектне рішення про будівництво фундаменту з вийманням двометрового шару ґрунту; будівництво фундаменту не завершене, та використовується Позивачем для зберігання будівельних матеріалів.

Згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №8606 від 30.07.2021 р., долученого Позивачем до матеріалів справи, наявність даних з влаштування конструктивних елементів житлового будинку, в тому числі конструкцій фундаментів в ескізних намірах забудови не передбачена, але враховуючи висновки та рекомендації технічного звіту на замовлення забудовників земельних ділянок з кадастровими номерами :01:020:0733 та кадастровим номером :01:020:0732 ПП "ТЕХНОКОМ" розроблені проектні рішення по влаштуванню фундаментів житлових будинків по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 . Конструктивні рішення по влаштуванню фундаментів житлових будинків передбачають обов`язкове зняття родючого шару ґрунту та заглиблення фундаментів на визначену проектними рішеннями позначку, пов`язане з наявністю просадкових ґрунтів. Проектними рішеннями по влаштуванню фундаментів житлових будинків по АДРЕСА_1 та по АДРЕСА_2 передбачено влаштування монолітних фундаментних подушок на відмітці -2,9м з подальшим монтажем фундаментних блоків та зворотною засипкою котлована грунтом (листи 7 розрізи А-А). Таким чином, конструктивні рішення влаштування фундаментів житлових будинків забудовників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 відповідають частині 1 статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" (ЗУ № 687-XIV) та частини першої статті 27 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (ЗУ №3038-VI).

Висновок відповідача про невідповідність конструктивного рішення влаштування фундаменту житлового будинку ОСОБА_1 державним будівельним нормам не відповідає дійсності.

Згідно будівельного паспорта забудови земельної ділянки адреса: АДРЕСА_1 останній передбачає будівництво на вказаній земельній ділянці будинку, блокованого з будинком на суміжній земельній ділянці ( АДРЕСА_2 ) - тобто, будівництво двох будинків з використанням спільної несучої стіни.

Відповідно до Загальних положень Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженою Наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України 24.05.2001 року №127, блоковані будинки - два і більше жилих (садибного типу, садові, дачні) будівлі висотою не більше чотирьох поверхів, в яких є хоча б одна спільна стіна, побудовані по межі окремих земельних ділянок за різними кадастровими номерами. Одночасно, кожен блокований будинок є окремим об`єктом нерухомості і йому присвоюється окремий номер по вулиці (провулку тощо), тобто, кожен елемент блокованої будови повинен мати власний вихід на територію, що належить особі - власнику будинка.

Діючі норми будівельного законодавства допускають побудову двох житлових будинків з спільною стіною, побудованих по межі окремих земельних ділянок.

З пояснень Позивача, які містяться в позовній заяві та не спростовані Відповідачем, будівництво блокованих житлових будинків по АДРЕСА_2 та буд. АДРЕСА_1 знаходиться на початковій стадії; для полегшення організації та проведення будівельних робіт між земельними ділянками по АДРЕСА_2 та буд. АДРЕСА_1 залишений прохід, який буде забудований на відповідному етапі будівництва.

Згідно Висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи №8606 від 30.07.2021 р., норми будівельного законодавства передбачають можливість будівництва двох житлових будинків із спільною стіною висотою не більше 3-х поверхів, побудованих по межі окремих земельних ділянок, що відповідають визначенню "блоковані будинки". Заплановане будівництво, згідно будівельних паспортів та ескізних намірів забудови, по межі земельних ділянок за кадастровими номерами :01:020:0733 та кадастровим номером :01:020:0732 двох житлових будинків з використання спільної несучої стіни за адресами: АДРЕСА_1 (забудовник ОСОБА_1 ) та АДРЕСА_2 (забудовник ОСОБА_3 ) відповідає вимогам частини першої статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" (ЗУ № 687-XIV) та частини першої статті 27 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (ЗУ №3038-VI) і може здійснюватися на підставі будівельних паспортів забудови земельних ділянок".

Висновок відповідача про невідповідність об`єкта будівництва вимогам частини першої статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" (ЗУ № 687-XIV) та частини першої статті 27 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" (ЗУ №3038-VI) не базується на нормах чинного законодавства.

Вирішуючи даний спір суд керується принципом верховенства права одним із з основних правових принципів. Так, відповідно до ст. 8 Основного Закону, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, під яким слід розуміти панування права, де пріоритетність у суспільстві належить саме правам людини і яке покликане мінімізувати небезпеку авторитарності влади та зменшити небезпеку владної сваволі. Принцип верховенства права закріплений у багатьох нормативних актах як на національному (ст. 8 Конституції України, ст. 2 Закону України "Про засади внутрішньої і зовнішньої політики", у Стратегії інтеграції України до ЄС, Законі України "Про судоустрій і статус суддів" тощо), так і на міжнародному рівнях (у Загальній декларації прав людини 1948 р., Статуті Ради Європи (преамбула, ст. 3), установчих та інших договорах ЄС, зокрема у Договорі про ЄС (ст. 6, 11), Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), Хартії основоположних прав ЄС 2000 р. тощо). Особливості застосування принципу верховенства права в Україні з урахуванням практики ЄСПЛ визначені в Законі України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 р. №3477-IV, а також cт. 6 Кодексу адміністративного судочинства України.

Принципи належного адміністрування, що є основою належного врядування, закріплені, зокрема в Рекомендації Комітету міністрів Ради Європи CM/Rec(2007)7 щодо доброї адміністрації (належного адміністрування) від 20.06.2007, і неодноразово були предметом аналізу ЄСПЛ через призму тлумачення статей Конвенції, серед них зокрема, право на участь (ст. 15: рішення у справах "Hatton and Others v. The United Kingdom" від 08.07.2003, "Taюkэn and Others v. Turkey" від 10.11.2004) та право бути почутим (статті 14, 15: рішення ЄСПЛ у справах "Buscemi v. Italy" від 16.09.1999, "McMichael v. The United Kingdom" від 24.02.1995).

В даному спорі, на думку суду, відповідачем не був дотриманий принцип належного адміністрування, не забезпечено право позивача на участь в прийнятті спірного рішення щодо нього та право бути почутим і як наслідок відбулось надмірне втручання в його законні права та інтереси власника та забудовника.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі вищенаведені обставини, суд прийшов до висновку про те, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх та беззаперечних доказів на підтвердження правомірності винесення спірних рішень. За таких обставин, суд приходить до висновку, що виданий Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, на об`єкті "Будівництво житлового будинку" за адресою: АДРЕСА_1 є безпідставним, таким що не відповідає вимогам діючого законодавства. та суперечить принципу належного урядування.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади, місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Суд зауважує, що при прийнятті спірного припису №1-ПП/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.05.2021 року, суб`єкт владних повноважень діяв всупереч встановленому законом порядку, необґрунтовано та упереджено, без з`ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, без дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення. Відповідач порушив законні інтереси позивача, які підлягають до судового захисту шляхом визнання протиправними та скасування припису №1-ПП/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.05.2021 року.

А відтак, позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (вул. Лермонтова, 6,м.Рівне,33028, ) про визнання протиправним та скасування припису - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис №1-ПП/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.05.2021 року, виданий Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Рівненської міської ради (вул. Лермонтова, 6,м.Рівне,33028, ) судовий збір у розмірі 908,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 15 листопада 2021 року.

Суддя В.В. Щербаков