Справа № П/320/1124/20
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2021-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № П/320/1124/20
УХВАЛА

29 листопада 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Мєзєнцева Є.І. та суддів Файдюка В.В., Сорочка Є.О., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ :

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2020 року адміністративний позов задоволено.

На вказане рішення суду відповідачем подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху, надано строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Підставою для залишення апеляційної скарги без руху послугувало те, що апелянтом було пропущено строк подання апеляційної скарги. Вказану ухвалу суду отримано апелянтом 01 листопада 2021 року, що підтверджується матеріалами справи.

08 листопада 2021 року на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява, в якій апелянт просить суд поновити строк на апеляційне оскарження.

В обґрунтування доводів вказаної заяви апелянт посилається на те, що Міністерство оборони України не реєструвалося в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі та не має офіційної електронної адреси; копію оскаржуваного рішення отримана ним лише 18 грудня 2020 року.

Водночас, апелянт посилається на велику завантаженість та запровадження на усій території України карантину, що значно уповільнило документообіг та опрацювання наявних завдань.

Перевіряючи наявність підстав для відкриття апеляційного провадження у справі, колегія суддів виходить з наступного.

Частинами 1 та 2 ст. 295 КАС України передбачено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України копія повного судового рішення може надсилатися учасникам справи: в електронній формі у порядку, встановленому законом (у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси), або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.

Реєстрація офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку поширюється на адвокатів, нотаріусів, приватних виконавців, судових експертів, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єктів господарювання державного та комунального секторів економіки (ч. 6 ст. 18 КАС України). Така реєстрація офіційних електронних адрес здійснюється за адресою: https://cabinet.court.gov.ua.

Суд апеляційної інстанції встановив, що Київський окружний адміністративний суд у зв`язку з відсутністю коштів на відправку поштової кореспонденції 07.07.2020 направив рішення суду від 27.05.2020 у цій справі на електронну пошту Міністерства оборони України - , яке отримано останнім 07.07.2020 засобами електронного поштового зв`язку, що вбачається з підтвердження доставки на електронну пошту відповідача .

Направлення рішення суду першої інстанції засобами електронного засобами електронного поштового зв`язку зумовлено недостатністю коштів та поштових марок для використання послуг поштового зв`язку УДППС «Укрпошта», що вбачається з копії довідки Київського окружного адміністративного суду від 12.05.2020 №03-52/3516/20, яка міститься в матеріалах справи.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на відсутність в останнього офіційної електронної пошти та неотримання ним рішення суду першої інстанції, оскільки саме електронна поштова адреса зазначена на офіційному веб-порталі Міністерства оборони України https://www.mil.gov.ua/kontakti/.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Реєстрація офіційної електронної адреси має на меті забезпечення ефективної взаємодії учасників процесу з судом, зокрема через швидкий обмін інформацією та документами, раціональне витрачання ресурсів та часу. Однак можливість суду надсилати документи на офіційну електронну адресу залежить, насамперед, від учасників справи. Адже саме від них залежить реєстрація електронної адреси як офіційної. Суд цього зробити не може.

Між тим, електронна поштова адреса, на яку було надіслано рішення суду, зазначена на офіційному веб-порталі Міністерства оборони України. Тому, не зважаючи на те, що цю адресу не зареєстровано як офіційну, вона має офіційний характер. Те, що її не зареєстровано як офіційну, в контексті обставин цієї справи, колегія суддів вважає формальним недоліком, що має місце внаслідок бездіяльності відповідача.

Направлення копії повного судового рішення на таку електронну адресу забезпечує можливість його отримання стороною. І насамперед від сторони залежить організація належної роботи зі зверненнями, що надійшли на цю електронну скриньку.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів відхиляє як необґрунтовані доводи апелянта на неотримання копії повного рішення суду першої інстанції у зв`язку з відсутністю офіційної електронної адреси.

Строк на апеляційне оскарження рішення Київського окружного адміністративного суду від 27.05.2020 закінчився 26.06.2020, апеляційну скаргу подано 21.12.2020, тобто, з пропуском процесуального строку майже на 6 місяців.

З огляду на зазначене, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення заяви апелянта про поновлення строку на апеляційне провадження.

Аналогічна правова позиція наведена в ухвалі Верховного Суду від 22 березня 2021 року у справі П/320/1003/20.

Щодо посилання апелянта на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.11.2021 у справі № 826/7055/18, то колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, а не суду апеляційної інстанції.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Важливість існування та дотримання строків звернення з апеляційною скаргою також зумовлено і такими обставинами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

При цьому, колегія суддів зазначає, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності як складової принципу верховенства права. Такі строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.

Виконання обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми, змісту і строку подання апеляційної скарги покладається на особу, яка має намір її подати, а тому остання повинна вчиняти усі необхідні для цього дії.

Разом з тим, колегія суддів також враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі "Лелас проти Хорватії", відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Крім того, у справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

У свою чергу, згідно зі ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ практику Суду як джерело права.

Таким чином, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

При цьому, обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Водночас, суд критично ставиться до посилань апелянта на велику завантаженість та обмеження внаслідок карантину, оскільке це свідчить про неналежну організацію роботи суб`єкта владних повноважень.

З огляду на зазначене, клопотання відповідача є безпідставним та необґрунтованим, а тому не підлягає задоволенню.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України до суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що станом на 29 листопада 2021 року, апелянтом на виконання вимог ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 жовтня 2021 року, вказані недоліки апеляційної скарги не було усунуто, суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 169, 286, 299, 325, 329 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Київського окружного адміністративного суду від 27 травня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач Є.І. Мєзєнцев

Судді Є.О. Сорочко

В.В. Файдюк