Справа № 360/1098/21
Суддя: Компанієць Ірина Дмитрівна
Дата ухвалення: 2021-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року справа №360/1098/21

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді Компанієць І.Д. (суддя-доповідач),

суддів Блохіна А.А., Казначеєва Е.Г.,

розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління поліції охорони в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року по справі №360/1098/21 (суддя 1-ї інстанції Басова Н.М.) за позовом ОСОБА_1 до Управління поліції охорони в Луганській області про скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив:

-скасувати наказ начальника Управління поліції охорони в Луганській області №32 від 01.02.2021 про покарання ОСОБА_1 ;

-стягнути з Управління поліції охорони в Луганській області на його користь суму відшкодування витрат, пов`язаних із наданням йому правової допомоги в сумі 4000,00 грн та 908,00 грн суми сплаченого судового збору за подання позову (а.с.1-5).

В обґрунтування позову зазначив, що спірним наказом позивачу за порушення вимог наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України», а саме - надання недостовірної інформації в частині складання довідки відвідування за місцем мешкання, оголошено сувору догану.

Підставами прийняття такого рішення слугував факт скоєння ДТП за участю охоронника третього розряду Лисичанського МВ Управління поліції охорони в Луганській області ОСОБА_2 , яка відбулась 24.01.2021.

Позивач вважав наказ протиправним та звернувся до суду за захистом своїх прав.

Зазначив, що службове розслідування проведено з порушенням Дисциплінарного статуту, оскільки його взагалі не повідомили, що воно проводиться, чим позбавили можливості реалізувати свої права, в тому числі і на юридичну допомогу під час службового розслідування та надання більш детальних пояснень. Крім того, ОСОБА_2 є вільнонайманим працівником, службу в Національній поліції не проходив, а перевірка, яка проводилась позивачем відносно ОСОБА_2 була здійснена на підставі вказівки керівництва УПО Луганської області.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано пункт другий наказу Управління поліції охорони в Луганській області від 01.02.2021 №32 «Про покарання» в частині оголошення ОСОБА_1 суворої догани.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Управління поліції охорони в Луганській області на користь позивача судові витрати, що складаються зі сплати судового збору в сумі 908 гривень та витрат на професійну правничу допомогу в сумі 4 000 гривень.

Не погодившись з судовим рішенням, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою відмовити в задоволенні позову у повному обсязі.

Обґрунтування апеляційної скарги.

Позивач, всупереч наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України» та вказівки керівництва Управління поліції охорони в Луганській області від 06.01.2021 №25/43/34/4/01-2021, надав недостовірну інформацію при складанні довідки відвідування за місцем мешкання охоронника третього розряду ОСОБА_2 щодо можливості останнім користуватися транспортним засобом «Лада Гранта».

Не виконання вимог вищезазначеного наказу та вказівки керівництва щодо складання повної та об`єктивної довідки про відвідування за місцем мешкання працівника є фальсифікацією відповідної службової документації. Такі дії є порушенням Присяги поліцейського, ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, тому до позивача правомірно застосовано дисциплінарне стягнення - сувора догана.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

З огляду на наведене суд перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції тільки в межах доводів апеляційної скарги відповідача, не надаючи оцінку судовому рішенню в частині задоволення позову, яка сторонами не оскаржується.

Сторони про дату та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином, відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає заяву у порядку письмового провадження.

Суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, встановив наступне.

Фактичні обставини справи.

Позивач ОСОБА_1 з 17.08.2018 проходив службу в Національній поліції в Управлінні охорони в Луганській області (а.с.76-77,78-84).

З 06.05.2020 займав посаду заступника командира взводу реагування Сєвєродонецького міжрайонного відділу Управління поліції охорони в Луганській області (а.с.78-84).

У зв`язку з службовою необхідністю наказом Управління поліції охорони в Луганській області від 18.11.2020 №96 о/с був відряджений до Лисичанського міського відділу Управління поліції охорони в Луганській області (а.с.119).

Відповідно до наказу від 01.06.2018 №39 в/с по вільнонайманому складу з 01.06.2018 у взводі охорони об`єктів та публічної безпеки Лисичанського міського відділу Управління поліції охорони в Луганській області охоронником 3-го розряду працював ОСОБА_2 (а.с.104).

24.01.2020 за участю ОСОБА_2 сталася ДТП.

25.01.2021 позивачем проведено відвідування вільнонайманих працівників, зокрема і ОСОБА_2 , за адресою його проживання з метою вивчення морально-психологічного клімату в родинах та попередження надзвичайних пригод на службі та в побуті, про що був складений рапорт на ім`я начальника Лисичанського МВ УПО Луганської області від 25.01.2021 та додано фотознімки побутових умов родини (а.с.100-101).

У строчці щодо наявності в родині автотранспорту, кому належить, хто з членів родини керує транспортом за дорученням зазначено власноручно позивачем «відсутній».

25.01.2021 начальником Управлінням поліції охорони в Луганській області прийнято наказ №18 про проведення службового розслідування за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю охоронника третього розряду Лисичанського відділу Управління поліції охорони в Луганській області ОСОБА_2 , яка відбулась 24.01.2021, та надання недостовірної інформації керівництву Управління поліції охорони в Луганській області керівниками Лисичанського міського відділу, відповідно до вимог статей 14 та 15 Закону України «Про дисциплінарний статут Національної поліції України» та Кодексу законів про працю (а.с.36).

26.01.2021 позивачем самостійно надано пояснення, в яких зазначив, що на виконання вказівки 25/43/32/4/01-2021 від 06.01.2021 СКЗ УПО, проводив відвідування за місцем мешкання вільнонайманого особового складу. Проводив роз`яснювальну роботу щодо огляду стану дисципліни та законності. Профілактику корупційних проявів серед особового складу підрозділів поліції охорони. Довідки про відвідування та фотозображення побутових умов надав до СКЗ УПО. В рапортах відвідування за місцем мешкання не вказав автотранспорт, на якому приїжджали деякі співробітники до підрозділу Лисичанського МВ УПО, тому що автотранспорт зареєстрований на інших фізичних осіб без доручення на право керування автотранспортом співробітникам (а.с.67).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією Управлінням поліції охорони в Луганській області 01.02.2021 складено висновок за фактом дорожньо-транспортної пригоди за участю охоронника третього розряду Лисичанського відділу Управління поліції охорони в Луганській області ОСОБА_2 , яка відбулась 24.01.2021, та надання недостовірної інформації керівництву Управління поліції охорони в Луганській області керівниками Лисичанського міського відділу (а.с.37-40). Висновок затверджено начальником УПО Луганської області 01.02.2021.

Як свідчить висновок, що під час проведення службового розслідування встановлено також факт порушення вимог наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України», а саме: надання недостовірної інформації заступником командира взводу молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 в частині складання довідки відвідування за місцем мешкання, та зазначення в ній можливості користуватися сім`єю ОСОБА_2 транспортним засобом "Лада Гранта" , на якому відбулась дорожньо-транспортна пригода, а також вказівки №1343/43/32/4/02-2017 Управлінням поліції охорони в Луганській області «Про організацію заходів щодо вивчення працівників органів поліції охорони за місцем мешкання».

Позивач пояснив, що відповідно до вказівки керівництва Управління поліції охорони в Луганській області від 06.01.2021 №25/43/34/4/01-2021 проводив відвідування за місцем мешкання охоронників третього розряду. В рапортах відвідування за місцем мешкання він не вказав автотранспорт, на якому пересуваються деякі співробітники, так як автотранспорт зареєстрований на інших фізичних осіб без оформлення на них доручення на право керування. Даний факт свідчить про неналежне виконання вимог наказу Національної поліції України від 23.09.2016 № 920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України» розділу 3, п.15, листа №1343/43/32/4/02-2017 від 01.06.2017 Управління поліції охорони в Луганській області «Про організацію заходів щодо вивчення працівників органів поліції охорони за місцем мешкання», а також листа №25/43/34/4/01-2021 «Про здійснення відвідування за місцем мешкання підпорядкованого особового складу» з боку заступника командира взводу Сєвєродонецького МВ УПО Луганської області молодшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

За висновком дисциплінарної комісії за порушення вимог наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України» розділу 3, п.15, листа №1343/43/32/4/02-2017 від 01.06.2017 Управління поліції охорони в Луганській області «Про організацію заходів щодо вивчення працівників органів поліції охорони за місцем мешкання», а також листа №25/43/34/4/01-2021 «Про здійснення відвідування за місцем мешкання підпорядкованого особового складу» на підставі статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, заступнику командира взводу Сєвєродонецького МВ УПО Луганської області молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 необхідно оголосити сувору догану.

Управлінням поліції охорони в Луганській області 01.02.2021 видано наказ №32, пунктом другим якого за порушення вимог наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції України», а саме надання недостовірної інформації в частині складання довідки відвідування за місце мешкання, на підставі статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, заступнику командира взводу Сєвєродонецького МВ УПО Луганської області, молодшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено сувору догану (а.с.41).

З наказом позивач ознайомлений під підпис 08.02.2021 (а.с.41-зворотній бік).

Наказом Управління поліції охорони в Луганській області від 17.03.2021 №19 о/с позивача переведено для подальшого проходження служби до Головного управління Національної поліції в Луганській області з 18.03.2021 (а.с.42).

Жодних дисциплінарних стягнень, окрім оскаржуваного, за час служби в поліції позивач не мав.

Суд першої інстанції задовольняючи позов, виходив з того, що відповідачем порушено порядок проведення службового розслідування, а також в діях позивача відсутній склад дисциплінарного проступку.

Оцінка суду.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII з відповідними змінами чинними на час спірних правовідносин (далі Закон № 580-VIII).

Статтею 18 Закону № 580-VIII закріплено основні обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

На підставі частини першої статті 64 Закону № 580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові наступного змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

07.10.2018 набув чинності Закон України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» від 15.03.2018 № 2337-VIII, яким затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції (далі Дисциплінарний статут).

Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, співробітників Служби судової охорони та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Згідно частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

За приписами частин першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частини перша- четверта статті 14 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частин першої-другої статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", «Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (частина перша статті 15 Дисциплінарного статуту).

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку (частина п`ятнадцята статті 15 Дисциплінарного статуту).

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції (частина сьома статті 19 Дисциплінарного статуту).

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина восьма статті 19 Дисциплінарного статуту).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина десята статті 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок № 893).

Цей Порядок визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (пункт 1 розділу II Порядку № 893).

У наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо) (пункт 4 розділу II Порядку № 893).

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (пункти 2, 3, 5 розділу IV Порядку № 893).

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання (пункти 1, 4, 13, 14 розділу V Порядку № 893).

Зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника (пункти 1, 2, 9 розділу VІ Порядку № 893).

У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.

Аналіз вищезазначених нормативно-правових актів свідчить, що прийняттю рішення про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення передує процедура проведення службового розслідування. Службове розслідування має бути проведено стосовно конкретного поліцейського, який вчинив дисциплінарний проступок. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має визначені права, які забезпечують своєчасне, повне та об`єктивне з`ясування всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку, установлення причин і умов його вчинення, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку та інше.

Кожне з порушень повинно бути доведено та підкріплено відповідними доказами. До поліцейського застосовується дисциплінарне стягнення лише при доведенні його вини у вчиненні дисциплінарного проступку.

Як свідчать матеріали службового розслідування відповідачем безпідставно об`єднано в одне провадження проведення службового розслідування стосовно вільнонайманого правника та поліцейських; не вказано конкретних поліцейських, стосовно яких проводиться службове розслідування (зазначено їх як керівники Лисичанського міського відділу). Вказане позбавило позивача бути обізнаним, що саме відносно нього проводиться службове розслідування, а також реалізувати передбачені статтею 18 Дисциплінарного статуту та розділу IV Порядку № 893 права, в тому числі право на захист.

Також відповідач не відібрав у встановленому законом порядку пояснення від позивача стосовного дисциплінарного проступку.

При цьому пояснення позивача від 26.01.2021 неможливо розцінювати як пояснення, відібрані під час проведення службового розслідування, оскільки вони не відбирались особою, яка проводить службове розслідування, не містять в собі обов`язкових відомостей, які визначені розділом V Порядку № 893.

Що стосується безпосередньо вчиненого позивачем проступку суд зазначає наступне.

Відповідач притягнув позивача до дисциплінарної відповідальності за порушення вимог наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції», а саме розділу 3 пункту 15.

Відповідно до пункту 15 розділу 3 наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції» наказано керівникам ГУНП, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції в межах компетенції щокварталу, дотримуючись вимог розділу ІІ Конституції України, здійснювати вивчення керівниками всіх рівнів побутових умов поліцейських, їх соціальної захищеності як складових, що впливають на морально-психологічний стан підлеглих та їх ставлення до виконання службових обов`язків.

Отже, ця норма стосується вивчення рівня побутових умов виключно поліцейських, тому виконання даної вказівки не може розповсюджуватись на відвідування та вивченням побутових умов вільнонайманих працівників, які працюють в Національній поліції на умовах трудового законодавства.

ОСОБА_2 працював у взводі охорони об`єктів та публічної безпеки Лисичанського міського відділу Управління поліції охорони в Луганській області охоронником 3-го розряду, був вільнонайманим працівником та не відносився до особового складу Національної поліції.

Вказане свідчить про відсутність в діях позивача - не зазначення в довідці про відвідування за місцем проживання ОСОБА_2 наявності в родині вільнонайманого працівника автомобіля, - порушення пункту 15 розділу 3 наказу Національної поліції України від 23.09.2016 №920 «Про заходи щодо укріплення службової дисципліни в органах та підрозділах Національної поліції».

Таким чином, як правильно зазначив суд першої інстанції, в діях позивача відсутнє порушення службової дисципліни та склад дисциплінарного проступку, що обумовлює висновок про протиправність наказу від 01.02.2021 №32 «Про покарання» в частині оголошення ОСОБА_1 суворої догани та його скасування.

В іншій частині рішення не оскаржується, тому оцінка його законності та обґрунтованості апеляційним судом не надається.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки в межах доводів апеляційної скарги судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Відповідно до статті 139 КАС України розподіл судових витрат по справі не здійснюється.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління поліції охорони в Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року по справі №360/1098/21 - залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року по справі №360/1098/21 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття 29 листопада 2021 року та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне судове рішення складено 29 листопада 2021 року.

Головуючий суддя І.Д. Компанієць

Судді А.А. Блохін

Е.Г. Казначеєв