Справа № 756/16574/21
Суддя: Ткач М. М.
Дата ухвалення: 2021-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/756/215/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 листопада 2021 року місто Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Ткач М.М., розглянувши матеріали адміністратвиного позову представника ОСОБА_1 - адвоката Заворотнюк М.С. до інспектора старшого лейтенанта поліції 1 батальйону 5 роти Управління патрульної поліції в м. Києві Мезенцева Віталія Ігоровича, про визнання протиправними дії та скасування постанови,

УСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Заворотнюк М.С. звернувся до Оболонського районного суду м. Києва з адміністративним позовом до інспектора старшого лейтенанта поліції 1 батальйону 5 роти Управління патрульної поліції в м. Києві Мезенцева Віталія Ігоровича, про визнання протиправними дії та скасування постанови.

Дослідивши матеріали позову, суд приходить до висновку, що заяву необхідно залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Згідно з вимогами ч. 1, 2 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача, або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування, знаходження) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходженням відповідача.

При цьому, місце проживання фізичної особи визначається відповідно до положень статті 29 ЦК України, статті 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні».

Суд звертає увагу позивача на те, що згідно вимог ст. 3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір проживання в Україні» реєстрація - це внесення інформації до реєстру територіальної громади, документів, до яких вносяться відомості про місце проживання/перебування особи, із зазначенням адреси житла/місця перебування із подальшим внесенням відповідної інформації до Єдиного державного демографічного реєстру в установленому Кабінетом Міністрів України порядку, а довідка про реєстрацію місця проживання - документ, який видається органом реєстрації особі за її вимогою та підтверджує реєстрацію місця проживання особи. Документами, до яких вносяться відомості про місце проживання є паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист. Документами, до яких вносяться відомості про місце перебування є довідка про звернення за захистом в Україні, довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи.

Водночас, суд наголошує, що терміни «місце проживання (перебування, знаходження)» чинне законодавство пов`язує саме з зареєстрованим у встановленому Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» порядку проживанням особи, а не з її фактичним перебуванням.

Відповідно до довідки Департаменту з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації КП ГІОЦ від 24.11.2021 року, зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 не знайдено.

Так, у позові адресою позивача зазначено: АДРЕСА_1 , яка відноситься до територіальної юрисдикції Оболонського районного суду м. Києва, проте позивачем не надано доказів того, що дана адреса є його зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання.

У зв`язку з наведеним, з метою визначення підсудності даної справи саме Оболонському районному суду м. Києва, позивачу необхідно надати докази його реєстрації за вказаною у позові адресою, станом на день подачі позову.

Крім того, слід зазначити, що згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивачем не сплачено судовий збір та у вищевказаній позовній заяві не зазначено про підстави для звільнення від сплати судового збору.

Суд при вирішенні вказаного питання (у частині сплати судового збору) враховує правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 по справі № 543/775/17 з якої вбачається, що у справах про оскарження постанов про адміністративне правопорушення розмір судового збору за подання позовної заяви у таких справах складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день подачі позову становить 454 грн.

Враховуючи вищезазначене, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 454 грн. на відповідний розрахунковий рахунок та надати до суду оригінал документа в підтвердження сплати судового збору або зазначити підстави звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи. Ч. 1 ст. 46 КАС України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач, а з огляду на ч. 4 цієї статті відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Згідно з положеннями ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, як визначено п.7 ч.1 ст. 4 КАС України.

Згідно із ст. 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема про порушення правил дорожнього руху (в тому числі ч. 3 ст. 122 КУпАП). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави вважати, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч.3 ст. 122 КУпАП, працівники органів (підрозділів) Національної поліції діють від імені органів Національної поліції, а отже не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах.

З огляду на зазначене позивачеві слід визначитись з колом відповідачів у справі.

Крім того, частиною 4 ст. 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до ч.1 ст. 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно ч. ч. 2, 4, 5 вищезазначеної статті письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд вважає за необхідне надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з моменту отримання даної ухвали.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 286 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву представника ОСОБА_1 - адвоката Заворотнюк М.С. до інспектора старшого лейтенанта поліції 1 батальйону 5 роти Управління патрульної поліції в м. Києві Мезенцева Віталія Ігоровича, про визнання протиправними дії та скасування постанови - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом 10 (десяти) днів з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що в разі невиконання вказівок суду у встановлений строк заява буде вважатися неподаною і повернута йому.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя М.М. Ткач