Справа № 240/3202/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
29 листопада 2021 року м. Житомир справа № 240/3202/21
категорія 106020000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області про визнання протиправним та скасування пункту наказу,
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління національної поліції України в Житомирській області (далі - відповідач), в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати п.4 наказу від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень", виданого Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області, в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми ГУ НП в Житомирській області, який на час притягнення до дисциплінарної відповідальності тимчасово виконував обов`язки начальника Малинського відділення поліції Коростенського ВП ГУ НП в Житомирській області, підполковника поліції ОСОБА_1 .
В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що наказ від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень" в частині накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність прийнятий без наявних для того достатніх підстав вини та за відсутності зібраних у встановленому законом порядку доказів, які б підтверджували факт порушення ним службової дисципліни.
Ухвалою від 09 березня 2021 року відкрито провадження у справі №240/3202/21 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи (за правилами письмового провадження).
07 квітня 2021 року до суду надійшов відзив на Головного управління Національної поліції в Житомирській області на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі у зв`язку з їх безпідставністю. В обґрунтування своєї правової позиції відповідач зазначив, що дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність застосовано до нього у зв`язку з встановленими під час службового розслідування фактами скоєння ним дисциплінарного проступку, який виразився у: невиконанні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині дотримання положень нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійне виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів та посадової інструкції, а також у порушення вимог пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100 та вимог пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. При цьому, визначаючи вид стягнення підполковнику поліції ОСОБА_1 , дисциплінарна комісія врахувала ступінь його вини, а також те, що ним особисто не дотримано порядок взаємодії з черговою службою підпорядкованого підрозділу, внаслідок чого грубо порушено порядок реагування на повідомлення про події та правопорушення 14.01.2021 та 15.01.2021, а також те, що вчинені підлеглими численні дисциплінарні проступки у ці дні значною мірою були зумовлені неналежним контролем з його боку за діями підпорядкованого особового складу. Саме у зв`язку із з цим Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області був прийнятий оскаржуваний наказ від 28.01.2021 № 125, яким за порушення службової дисципліни до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. Відповідач зазначає, що вказаний наказ прийнятий в межах повноважень, на підставі вимог чинного законодавства та у спосіб, визначений законом, а тому є обгрунтованим та правомірним. Відтак, Головне управління Національної поліції в Житомирській області просило відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
У відповідності до положень ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Згідно з частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.
Підполковник поліції ОСОБА_1 проходить службу в Головному управлінні Національній поліції в Житомирській області на посаді заступника начальника відділу боротьби зі злочинами, пов`язаними з торгівлею людьми. Починаючи з 06 липня 2020 року підполковник поліції ОСОБА_1 виконує обов`язки начальника Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУ НП в Житомирській області.
За результатами проведеного службового розслідування щодо виявленої 20.01.2021 під час моніторингу Інтернет-видань у соціальній мережі "Facebook" на сторінці користувача ОСОБА_3 щодо можливих неправомірних дій окремих працівників відділення поліції № 1 (м.Малин) Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області дисциплінарною комісією складено висновок від 28.01.2021 (а.с.65-95). Зі змісту вказаного висновку вбачається, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією були встановлені наступні обставини, зокрема: 14.01.2021 o 08:00 на добове чергування в однострої із табельною вогнепальною зброєю та спеціальними засобами заступили: відповідальний по Малинському відділенні поліції - старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , оперативний черговий - лейтенант поліції ОСОБА_5 , помічник оперативного чергового - капрал поліції ОСОБА_6 . У складі слідчо-оперативної групи підрозділу заступили: слідча - лейтенант поліції ОСОБА_7 та оперуповноважений - капітан поліції ОСОБА_8 . У складі групи реагування патрульної поліції заступили: екіпаж ГІДРАТ-0959 на службовому патрульному автомобілі марки SKODA Octavia, номерний знак НОМЕР_1 , у складі: старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , старший сержант поліції ОСОБА_9 , та екіпаж ГІДРАТ-0964 на службовому патрульному автомобілі MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , у складі: старший сержант поліції ОСОБА_10 , капрал поліції ОСОБА_11 .
Крім того, 14.01.2021 капрал поліції ОСОБА_11 отримав справний нагрудний відеореєстратор (бодікамеру) та справний планшетний пристрій (логіном користувача J18_STEVV). Службовий патрульний автомобілі MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , був обладнаний технічно справним відеореєстратором. Впродовж добового чергування керував вказаним службовим автомобілем капрал поліції ОСОБА_11
О 11:58 до Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП з відділу служби 102 УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення жителя с. Пиріжки Малинського району Житомирської області ОСОБА_12 про те, що у період з 05.35 13.01.2021 по 11.30 14.01.2021 невідома особа незаконно заволоділа належним йому (на підставі доручення) транспортним засобом марки MAZDA-323, номерний знак НОМЕР_3 , сірого кольору, який був припаркований поблизу пункту переїзду залізничних колій, перегону Київ-Коростень 154 км, що розташований між м. Малин та с. Пиріжки Малинського району Житомирської області.
О 12:41 слідчим слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенантом поліції Гаурою Мариною Сергіївною прийнято усну заяву від ОСОБА_12 про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке, внесено до протоколу прийняття заяви. Цього ж дня, лейтенантом поліції Гаурою Мариною Сергіївною проведено огляд місця події (прилеглої території пункту переїзду залізничних колій, перегону "Київ-Коростень" 154 км, що розташований між м. Малин та с. Пиріжки Малинського району Житомирської області), який закінчено о 13.07.
О 19:55 на особистий номер мобільного телефону оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_13 надійшов телефонний дзвінок від ОСОБА_12 ( НОМЕР_4 ), який повідомив, що виявив викрадений у нього автомобіль марки MAZDA-323, номерний знак НОМЕР_3 , за селом Маклаївка Малинського району та затримав можливих викрадачів.
О 19:57 лейтенант поліції ОСОБА_13 цю інформацію повідомив т.в.о. начальника Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_1 та о 19.59 зателефонував старшому лейтенантові поліції ОСОБА_4 , попрохавши забрати старшого інспектора-криміналіста слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_14 і привезти його на місце виявленого автомобіля MAZDA-323, номерний знак НОМЕР_3 .
О 20:00 підполковник поліції ОСОБА_1 зателефонував поліцейському сектору реагування патрульної поліції №3 Малинського відділення поліції старшому сержанту поліції ОСОБА_10 та попросив надати допомогу оперативним працівникам Малинського відділення поліції, а для узгодження, координації дій поліцейських наказав зателефонувати лейтенанту поліції ОСОБА_13 . Водночас, підполковник поліції ОСОБА_1 про вказану подію оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомив. Як наслідок, інформація про подію до ITC ІПНП внесена не була, категорія повідомленню "Бета" не присвоєна. Від оперативного чергового завдання про здійснення реагування на подію наряд ГРПП ГІДРАТ-0964 не отримував, до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування не проставив.
О 20:03, старший сержант поліції ОСОБА_10 , зателефонувавши лейтенанту поліції ОСОБА_13 , дізнався про те, що автомобіль марки MAZDA-323, номерний знак НОМЕР_3 , знайдено його власником поблизу с.Жовтневе (у 2016 році перейменовано у с. Маклаївка) Малинського району. Також цивільними особами на місці події затримано осіб, які можливо причетні до незаконного заволодіння вказаним транспортним засобом.
Після цього, за вказівкою т.в.о. начальника Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 на місце події, на службовому автомобілі марки ВАЗ-2110, номерний знак НОМЕР_5 , вирушила слідчо-оперативна група підрозділу, у складі: капітана поліції ОСОБА_8 та лейтенанта поліції ОСОБА_7 , разом із оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції лейтенантом поліції ОСОБА_13 .
Оскільки підполковник поліції ОСОБА_1 про вказану подію оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомив, то від оперативного чергового завдання про здійснення реагування на подію слідчо-оперативна група не отримувала, до планшетного пристрою відмітки в ITC ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування слідчий не проставив.
О 20:14 екіпаж ГРПП «ГІДРАТ 0964», у складі старшого сержанта поліції ОСОБА_10 та капрала поліції ОСОБА_11 прибув на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району) та припаркувався за автомобілем марки GREAT WALL Hover, номерний знак НОМЕР_6 , сірого кольору, який належить ОСОБА_15 . Однак капрал поліції ОСОБА_11 нагрудний відеореєстратор не увімкнув, відеозапис події не здійснив. Старший екіпажу ГРПП ГІДРАТ- 0964 старший сержант поліції ОСОБА_10 застосування капралом поліції ОСОБА_11 бодікамери не проконтролював. Збереження відеозапису події з відеореєстратора службового автомобіля MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , поліцейські екіпажу ГРПП ГІДРАТ 0964 не забезпечили.
Вийшовши з автомобіля, поліцейські побачили, що поблизу передньої частини автомобіля «GREAT WALL Hover», перебували ОСОБА_15 , 1970 року народження, та ОСОБА_16 , 1996 року народження. Підійшовши ближче, поліцейські помітили, що навпроти них на колінах стояли ОСОБА_17 , 2002 року народження, та ОСОБА_18 , 2001 року народження. Одяг останніх був брудний, а на обличчях були сліди бруду та крові. ОСОБА_15 повідомив поліцейським, що вони затримали викрадачів розшукуваного автомобіля марки MAZDA-323. В свою чергу, ОСОБА_17 та ОСОБА_18 вказаний факт категорично заперечили, повідомивши, що вони цього не робили, а лише просто гуляли по полю.
Поліцейські екіпажу ГРПП ГІДРАТ-0964, незважаючи на наявність видимих тілесних ушкоджень у ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , не забезпечили надання їм невідкладної, зокрема домедичної і медичної допомоги, перебуваючи на місці події не встановили особи потерпілих, свідків та очевидців кримінального правопорушення.
О 20:14 старший сержант поліції ОСОБА_10 зателефонував черговому по Малинському відділенню поліції - лейтенанту поліції ОСОБА_5 та повідомив про прибуття на місце події.
О 20:17 старший сержант поліції ОСОБА_10 за допомогою власного мобільного телефону марки ХІАОМІ Redmi 7 зробив два фотознімки ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які у подальшому відіслав черговому - лейтенанту поліції ОСОБА_5 . На фотознімках було видно кров на обличчі ОСОБА_17 та ОСОБА_18 .
Однак поліцейські екіпажу ГРПП ГІДРАТ-0964 інформацію про обставини отримання видимих тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 не з`ясували, оперативному черговому про ці обставини не повідомили. Лейтенант поліції ОСОБА_5 після отриманих фотознімків обставини отримання видимих тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 у наряду ГРПП не уточнював, відповідні відомості до єдиного обліку Малинського відділення поліції не вніс.
Близько 20:20 на місце події прибув службовий автомобіль марки ВАЗ 2110, номерний знак НОМЕР_5 , із членами слідчо-оперативної групи Малинського відділення поліції, разом із якими також перебував лейтенант поліції ОСОБА_13 . Вказаний службовий автомобіль був обладнаний відеореєстратором, який у той час був технічно-несправним, тому відеозапис події не здійснювався.
Капітан поліції ОСОБА_8 спільно з лейтенантом поліції ОСОБА_7 , перебуваючи в однострої, та ОСОБА_13 , перебуваючи у цивільному одязі, вийшли зі службового автомобіля. У цей же час ОСОБА_16 повідомив, що викрадений автомобіль знайшли його знайомі за с. Маклаївка та помітили двох невідомих осіб, які йшли від автомобіля в сторону с. Головки, вказавши на ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які стояли поряд. Вказані хлопці заперечили свою причетність до викрадення автомобіля. ОСОБА_17 сказав, що ніякий автомобіль вони не викрадали, просто гуляли та ще й ні за що получили. Видимих ознак заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 поліцейські не помітили, оскільки було темно і вони близько не підходили до них. Побачивши поліцейських, ОСОБА_17 позитивно відреагував та висловив бажання поїхати з поліцейськими до підрозділу поліції.
У подальшому наряд ГРПП на службовому патрульному автомобілі марки MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , у складі старшого сержанта поліції ОСОБА_10 та капрала поліції ОСОБА_11 , який був за кермом, доставили ОСОБА_17 та ОСОБА_18 до Малинського відділення поліції. Будь-які спеціальні засоби, зокрема кайданки, до ОСОБА_17 та ОСОБА_18 поліцейськими не застосовувались. Дорогою до Малинського відділення поліції ОСОБА_17 та ОСОБА_18 витерли сліди крові та бруду на обличчях серветками, які їм надали поліцейські ГРПП.
В період з 20:53 по 21:48 лейтенантом поліції ОСОБА_7 проведено огляд місця події (територія за межами с. Маклаївка Малинського району), у ході якого автомобіль марки «MAZDA-323» (номерний знак НОМЕР_3 ) та документи на вказаний транспортний засіб вилучено до Малинського відділення поліції.
Близько 21 години заступник начальника - начальник слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП майор поліції ОСОБА_19 віддав незаконний усний наказ старшому інспектору сектору дізнання Малинського відділення поліції старшому лейтенанту поліції ОСОБА_20 допитати двох невідомих, можливо причетних до незаконного заволодіння транспортним засобом, які доставляються до Малинського відділення поліції. В свою чергу, старший лейтенант поліції ОСОБА_20 попросила слідчого відділення Малинського відділення поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_21 допомогти у проведенні допиту свідків.
О 21:04 ОСОБА_17 та ОСОБА_18 разом із поліцейськими - старшим сержантом поліції ОСОБА_10 та капралом поліції ОСОБА_11 прибули до Малинського відділення поліції, після чого ОСОБА_18 з капралом поліції ОСОБА_11 відразу ж зайшли до адміністративної будівлі відділення поліції.
З 21:04 по 21:07 ОСОБА_17 перебував на вулиці поблизу сходинкового майданчику відділення поліції, де палив цигарки разом із старшим сержантом поліції ОСОБА_10 та лейтенантом поліції ОСОБА_5 .
З 21:07 по 21:17 ОСОБА_17 перебував у фойє підрозділу поліції.
З 21:05 до 22:24 ОСОБА_18 перебував у коридорі біля кімнати зберігання зброї.
Підмінний старший інспектор-черговий - інспектор сектору реагування патрульної поліції № 1 Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенант поліції ОСОБА_5 , незважаючи на видимі тілесні ушкодження ОСОБА_17 та ОСОБА_18 на фотознімках, надісланих йому старшим сержантом поліції ОСОБА_10 , під час перебування ОСОБА_17 та ОСОБА_18 у підрозділі поліції, не поцікавився можливим погіршенням їх стану здоров`я та не забезпечив надання їм невідкладної, зокрема домедичної чи медичної допомоги.
О 21:17 на прохання старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_22 , який прибув до підрозділу о 21:11, ОСОБА_17 разом із поліцейським прослідував до службового кабінету №7, що розташований на другому поверсі підрозділу.
У період з 22:03 по 22:31 у службовому кабінеті № 18 старший лейтенант поліції ОСОБА_21 допитувала ОСОБА_17 як свідка. У протоколі допиту свідка ОСОБА_17 старший лейтенант поліції ОСОБА_21 зазначила тільки місяць і рік його складання, залишивши вільне місце для дописування дня складання (__.01.2021 року), не вказала часу початку та часу закінчення допиту, не зазначила останніх трьох цифр номера кримінального провадження та кримінально-правової кваліфікації вчиненого злочину. Натомість лейтенант поліції ОСОБА_7 дописала у зазначеному протоколі допиту дату його складання - 15.01.2021, час початку допиту (12 год 03 хв) та час закінчення допиту ( 12 год 24 хв), останні три цифри номера кримінального провадження (...024) та кримінально-правову кваліфікацію (ч. 1 ст. 289 КК України).
У період з 22:25 по 22:48 у службовому кабінеті №21 старший лейтенант поліції ОСОБА_20 допитувала ОСОБА_18 як свідка. У протоколі допиту свідка ОСОБА_18 старший лейтенант поліції ОСОБА_20 зазначила тільки місяць і рік його складання, залишивши вільне місце для дописування дня складання (__ січня 2021 року), не вказала часу початку та часу закінчення допиту, не зазначила останніх трьох цифр номера кримінального провадження, не вказала відомості про слідчого, який допитував свідка. Натомість лейтенант поліції ОСОБА_7 дописала у зазначеному протоколі допиту дату його складання - 15 січня 2021 року, час початку допиту (12 год 00 хв) та час закінчення допиту (12 год 30 хв), останні дві цифри номера кримінального провадження (...24) та зазначила свою посаду, звання та прізвище, як слідчого, який допитав свідка.
З 22:33 14.01.2021 по 00:26 15.01.2021 ОСОБА_23 перебував у фойє відділення поліції. ОСОБА_18 після надання показань старшому лейтенанту поліції ОСОБА_20 знаходився у коридорі поблизу кімнати зберігання зброї.
3 22:49 14.01.2021 до 00:59 15.01.2021 ОСОБА_18 перебував у коридорі біля кімнати зберігання зброї.
Близько 00:15 15.01.2021 капрал поліції ОСОБА_11 , залишивши старшого сержанта поліції ОСОБА_10 у Малинському відділенні поліції, спільно з майором поліції ОСОБА_22 на службовому автомобілі MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , прибули у АДРЕСА_1 , де для підтвердження особи ОСОБА_17 , майор поліції ОСОБА_22 спілкувався з його матір`ю - ОСОБА_24 ."
О 00:26 майор поліції ОСОБА_22 знову запросив ОСОБА_17 до кабінету № 7, після чого о 00:59 останній разом із ОСОБА_18 вийшли у фойє, де перебували до 01:03.
З 01:03 по 01:32 ОСОБА_23 та ОСОБА_18 перебували у кабінеті старшого інспектора-криміналіста слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_25 , де їх фотографували та дактилоскопіювали.
З 01:32 по 01:48 ОСОБА_17 та ОСОБА_18 знаходилися у фойє Малинського відділення поліції та на прилеглій території підрозділу, де очікували на прибуття працівників слідчо-оперативної групи, які повинні були доставити їх до місця проживання.
Територію підрозділу ОСОБА_17 та ОСОБА_18 залишили о 01:49 разом із членами слідчо-оперативної групи на службовому автомобілі марки ВАЗ 2110, номерний знак НОМЕР_5 .
Лейтенант поліції ОСОБА_5 не забезпечив належний контроль за веденням Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП та здійснив недостовірні записи у графі 2 (Дата і час доставлення, прибуття до органу (підрозділу) поліції), зазначивши час прибуття ОСОБА_18 та ОСОБА_17 до підрозділу, вказавши 21:40, а не 21:04 та 21:07 відповідно; у графі 5 (Прізвище, посада працівника, яким особу доставлено, запрошено до органу (підрозділу поліції)), зазначивши, що ОСОБА_17 та ОСОБА_18 було доставлено ОСОБА_7 , а не старшим сержантом поліції ОСОБА_26 та капралом поліції ОСОБА_11 ; у графі 7 (Дата і час залишення органу (підрозділу) поліції, ужиті стосовно доставленої особи заходи (складено протоколи, відібрано пояснення тощо)), вказавши час залишення ними підрозділу 00:00, а не 01:49 15.01.2021; не запропонував ОСОБА_17 та ОСОБА_18 зробити запис у графі №8 про наявність або відсутність у них претензії до працівників поліції та поставити особисті підписи у графі №9.
15.01.2021 о 14:27 ОСОБА_17 зі своєю матір`ю ОСОБА_24 та ОСОБА_18 зі своєю матір`ю ОСОБА_27 прийшли до Малинського відділення поліції, підійшли до вікна чергової служби та упродовж однієї хвилини спілкувались із старшим інспектором-черговим сектору реагування патрульної поліції №3 Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_28 . Вказані особи залишили відділення поліції о 14.28.
Проте, старший лейтенант поліції ОСОБА_28 не забезпечив належний контроль за веденням Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП, не зафіксував та не зареєстрував факт прибуття ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , ОСОБА_18 та ОСОБА_27 до Малинського відділення поліції 15.01.2021 о 14:27, а також не прийняв, не вжив заходів щодо реєстрації в ЄО заяв ОСОБА_17 та ОСОБА_18 про вчинення 14.01.2021 стосовно них кримінального правопорушення.
О 15:50 до Малинського відділення поліції з відділу служби 102 УОАЗОР ГУНП, у зв`язку із тимчасово непрацюючою системою ITC ІПНП, надійшло телефонне повідомлення про те, що до КПП Малинська міська лікарня за медичною допомогою звернулися ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які повідомили, що 14.01.2021 у с. Маклаївка їх побили працівники поліції у цивільному. З метою реагування на вказану інформацію старшим лейтенантом поліції ОСОБА_28 на місце події направлено слідчо-оперативну групу підрозділу. Проте старший лейтенант поліції ОСОБА_28 інформацію «диспетчера 102» ГУНП з приводу повідомлення КПП «Малинська міська лікарня» щодо звернення ОСОБА_17 та ОСОБА_18 до медичної установи з тілесними ушкодженнями у журналі ЄО Малинського відділення поліції не зареєстрував. Вказане повідомлення зареєстровано до ITC ІПНП працівниками відділу служби 102 УОАЗОР ГУНП лише о 19:34 (ЄО Малинського ВП ГУНП № 268).
О 17:12 ОСОБА_17 зі своєю матір`ю ОСОБА_24 та ОСОБА_18 зі своєю матір`ю ОСОБА_27 та працівниками слідчо-оперативної групи у складі слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_29 та оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_13 на службовому автомобілі марки ВАЗ 2110, номерний знак НОМЕР_5 , прибули до відділення поліції для опитування. Однак, на вимогу прокурора Коростишівської місцевої прокуратури ОСОБА_30 , яка прибула до Малинського відділення поліції, опитування вказаних осіб не здійснювалось. Після чого о 17:44 прокурор ОСОБА_30 спільно з ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , ОСОБА_18 , ОСОБА_27 , а також старшим лейтенантом поліції ОСОБА_29 разом із зібраними матеріалами залишили відділення поліції, прослідкувавши у подальшому до приміщення Коростишівської місцевої прокуратури.
Проте старший лейтенант поліції ОСОБА_28 повторно не забезпечив належний контроль за веденням Журналу обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП, не зафіксував та не зареєстрував факт прибуття ОСОБА_17 , ОСОБА_24 , ОСОБА_18 та ОСОБА_27 до Малинського відділення поліції 15.01.2021 о 17:12.
З огляду на вищезазначені встановлені під час службового обставини, дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції у Житомирській області дійшла висновку про наявність у діях підполковника поліції ОСОБА_1 наступних порушень:
- порушення пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділу) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, яке виявилось в тому, що позивач про отриману інформацію щодо виявлення зниклого автомобіля та затримання осіб, можливо причетних до його незаконного заволодіння за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" не повідомив, як наслідок, інформація про подію до ITC ІПНП внесена не була, категорія повідомленню не присвоєна, від оперативного чергового завдання про здійснення реагування на подію наряд ГРПП ГІДРАТ-0964 не отримував, до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування не проставив;
- порушення пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яке виявилось у не забезпеченні позивачем належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, зокрема в допущенні вчинення ними численних дисциплінарних проступків за короткий проміжок часу (14-15.01.2021), які у свою чергу призвели до суспільного резонансу, підриву авторитету поліції та зниженні рівня довіри населення до Національної поліції України (а.с.72).
Відтак, дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Житомирській області дійшла висновку про вчинення підполковником поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
За наслідками проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Житомирській області вирішила застосувати підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.93-94).
При цьому, визначаючи вид стягнення підполковнику поліції ОСОБА_1 , дисциплінарана комісія врахувала ступінь його вини, а також те, що ним особисто не дотримано порядок взаємодії з черговою службою підпорядкованого підрозділу, внаслідок чого грубо порушено порядок реагування на повідомлення про події та правопорушення 14.01.2021 та 15.01.2021, а також те, що вчинені підлеглими численні дисциплінарні проступки у ці дні значною мірою були зумовлені неналежним контролем з його боку за діями підпорядкованого особового складу.
Обставин, які відповідно до частин 4, 5 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції пом`якшували б відповідальність чи обставин, які відповідно до пункту 4 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції обтяжують відповідальність підполковника поліції ОСОБА_1 встановлено не було (а.с. 91 зворотній бік).
Відтак, наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 28.01.2021 №125 "Про застосування дисциплінарних стягнень" до підполковника поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.96-101).
Вважаючи застосування до нього дисциплінарного стягнення протиправними, ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду для захисту свого порушеного права.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2)зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те що, не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадови особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).
Згідно з ст. 2 Закону України "Про Національну поліції" завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 8 Закону України "Про Національну поліції" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.
Стаття 12 Закону №580-VIII передбачає, що поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію").
Відповідно до п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з ч.ч. 1 та 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до ст. 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Статут).
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ст.1 Статуту).
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Відповідно до статті 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно частини 1 статті 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 вказаного вище Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку.
Перелічені у ст. 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.
Відтак, суд зазначає, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби передбачає необхідність з`ясувати саме наявності складу дисциплінарного проступку в його діяннях.
Під час розгляду справи судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень" до підполковника поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність (а.с.96-101).
Отже, для встановлення правомірності притягнення підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності необхідно дослідити, чи був в його діях склад дисциплінарного проступку та як наслідок, чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції у Житомирській області від 28.01.2021 №125 вбачається, що його винесено за порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а саме: порушення ним пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділу) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, та порушення пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. При цьому, як вже було зазначено судом, висновки про допущення позивачем вищезазначених порушень службової дисципліни були зроблені відповідачем за результатами службового розслідування, проведеного щодо виявленої 20.01.2021 під час моніторингу Інтернет-видань у соціальній мережі "Facebook" на сторінці користувача Denyis Sienik щодо можливих неправомірних дій окремих працівників відділення поліції №1 (м. Малин) Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області.
Відповідно до частин першої та другої статті 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Статтями 14-19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до частин шостої та десятої статті 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт 1 Розділу V Порядку).
Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Відповідно до пунктів 1, 2, 5 Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.
Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Отже, обставини вчинення працівником поліції дисциплінарного проступку, який є підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Тобто, передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування, підтверджене належними доказами, на підставі чого видається відповідний наказ, враховуючи відповідний висновок.
Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: п. 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; п. 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; п.6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; п. 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Суд звертає увагу, що за приписами Дисциплінарного статуту підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Як слідує з висновку службового розслідування від 28.01.2021, виявленими під час його проведення порушеннями, які стали підставою для притягнення підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності були:
1) порушення пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділу) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, яке виявилось в тому, що ОСОБА_1 про отриману інформацію щодо виявлення зниклого автомобіля та затримання осіб, можливо причетних до його незаконного заволодіння за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" не повідомив, як наслідок інформація про подію до ITC ІПНП внесена не була, категорія повідомленню не присвоєна, від оперативного чергового завдання про здійснення реагування на подію наряд ГРПП ГІДРАТ-0964 не отримував, до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування не проставив;
2) порушення пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яке виявилось у не забезпеченні ОСОБА_1 належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, зокрема в допущенні вчинення ними численних дисциплінарних проступків за короткий проміжок часу (14-15.01.2021), які у свою чергу призвели до суспільного резонансу, підриву авторитету поліції та зниженні рівня довіри населення до Національної поліції України.
Перевіряючи обґрунтованість вказаних висновків службового розслідування та наявність у діях підполковника поліції ОСОБА_1 вказаних порушень, суд встановив наступне.
Щодо неповідомлення підполковником ОСОБА_1 за скороченим номером екстреного виклику поліції "102" про отриману ним інформацію щодо виявлення зниклого автомобіля та затримання осіб, можливо причетних до його незаконного заволодіння, суд зазначає наступне.
Таким чином, вищезазначеними нормами пункту 6 розділу ІІ Порядку №100 на будь-якого працівника поліції, незалежно від того, яку посаду він займає, покладений обов`язок повідомити за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» про отриману ним інформацію про кримінальне правопорушення чи іншу подію.
В позовній заяві, заперечуючи щодо наявності в його діях порушення пункту 6 розділу ІІ Порядку №100, підполковник ОСОБА_1 зазначив, що 14 січня 2021 року близько 20 год. 00 хв. на його мобільний телефон зателефонував оперуповноважений СКП Малинського відділення поліції лейтенант поліції ОСОБА_13 та повідомив, що володіє інформацією щодо можливого місцезнаходження автомобіля MAZDA-323, номерний знак НОМЕР_3 , про факт незаконного заволодіння яким в першій половині дня 14.01.2021 було повідомлено власником цього транспортного засобу ОСОБА_12 до Малинського відділення поліції з відділу служби 102 управління організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування. Після цього ним була надана вказівка ОСОБА_13 здійснити дзвінки до чергового ОСОБА_5 , з метою з`ясування наявності вільного екіпажу групи реагування патрульної поліції та можливості виїзду його на місце події та начальнику сектору реагування патрульної поліції № 4 Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_4 , який того ж дня був відповідальним по відділенню поліції, з метою перевірки наданої інформації спільно з вільним екіпажем ГРПП. Позивач вказує, що після з`ясування у ОСОБА_13 про можливість виїзду екіпажу ГРПП на чолі з поліцейським сектору реагування патрульної поліції №3 ОСОБА_10 , він здійснив дзвінок ОСОБА_10 та скоординував його дії разом із ОСОБА_13 , вказавши про необхідність повідомлення чергового ОСОБА_5 про здійснення виїзду на місце події. В подальшому, отримавши дзвінок від чергового ОСОБА_5 , він узгодив з ним подальші дії осіб, залучених на виїзд до ймовірного місцезнаходження транспортного засобу. При розмові була надана вказівка ОСОБА_5 вчинити всі необхідні дії щодо внесення відомостей по отриманій інформації до інформаційного порталу Національної поліції України. Трохи згодом, черговий добового наряду ОСОБА_5 зателефонував йому та повідомив, що після прибуття на місце СОГ виявлено двох молодих чоловіків, які можуть бути причетними до незаконного заволодіння автомобілем, а також те, що на місці події працює СОГ Малинського відділення поліції. З огляду на зазначене, позивач вважає, що ним були здійснені всі необхідні заходи щодо організації, координації та контролю для виконання його підлеглими своїх функціональних обов`язків.
Перевіривши вказані доводи позивача, суд встановив, що вони не підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами та суперечать поясненням інших працівників Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП, наданих ними під час службового розслідування.
Зокрема, оперуповноважений сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_13 в своїх поясненням від 20.01.2020 вказав, що 14.01.2021 о 19:55 до нього зателефонував ОСОБА_12 та повідомив, що поблизу села Головки Малинського району знайшли викрадений автомобіль, а ймовірні викрадачі від них втікають. Про дану подію ОСОБА_13 доповів підполковнику поліції ОСОБА_1 (а.с.55).
Таким чином, в ході розгляду справи підтверджується та не заперечується самим позивачем, що 14.01.2021 від оперуповноваженого ОСОБА_13 підполковник поліції ОСОБА_1 отримав інформацію про виявлення викраденого автомобіля «MAZDA-323», номерний знак НОМЕР_3 , та осіб, які можуть бути причетними до його незаконного заволодіння.
Відтак, з огляду на положення пункту 6 розділу ІІ Порядку №100, після отримання від оперуповноваженого ОСОБА_13 вищезазначеної інформації у підполковника поліції ОСОБА_1 виник обов`язок повідомити про вказану інформацію за скороченим номером екстреного виклику поліції «102» для реєстрації інформації про вказану подію в інформаційних ресурсах системи ІПНП та подальшого здійснення диспетчером або оперативним черговим організації заходів щодо забезпечення реагування на таку подію.
Однак, доказів того, що вказаний обов`язок щодо повідомлення про отриману інформацію з приводу виявлення автомобіля «MAZDA-323» та осіб можливо причетних до його незаконного заволодіння був виконаний підполковником поліції ОСОБА_1 , матеріали справи не містять.
Не підтверджується здійснення позивачем вищезазначого повідомлення також і показаннями оперативного чергового по Малинському відділенню поліції ОСОБА_5 .
Таким чином, суд вважає, що дисциплінарною комісією Головного управління Національної поліції в Житомирській області був зроблений обґрунтований висновок про те, що підполковник поліції ОСОБА_1 про подію виявлення автомобіля «MAZDA-323» та осіб, можливо причетних до його незаконного заволодіння, оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомив.
Наслідком такої бездіяльності позивача стало те, що інформація про подію до ITC ІПНП внесена не була, категорія повідомленню "Бета" не присвоєна.
Разом з тим, згідно з нормами пункту 2 розділу VI Порядку №100 саме на т.в.о Малинського відділення поліції підполковника поліції ОСОБА_1 як на безпосереднього керівника органу (підрозділу) поліції, покладається контроль за своєчасною реєстрацією уповноваженою службовою особою в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяв (повідомлень).
Більш того, з наявних у матеріалах справи пояснень капрала поліції ОСОБА_11 та старшого сержанта поліції ОСОБА_10 , які перебували у складі групи реагування патрульної поліції в екіпажі ГІДРАТ-0964, вбачається, що вони 14.01.2021 близько 20:03 здійснили виїзд на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району), виконуючи вказівку саме підполковника поліції ОСОБА_1 , отриману ОСОБА_10 в телефонному режимі. Однак, Інструкцією з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 квітня 2020 року №357 (далі - Інструкція №357) передбачено, що заяви і повідомлення про правопорушення або події працівниками чергової служби органів (підрозділів) поліції реєструються в інформаційних ресурсах системи ІПНП.
Згідно з пунктом 11 розділу ІІІ Інструкції №357, обов`язками посадової особи, уповноваженої на здійснення прийому, опрацювання та реєстрації заяв і повідомлень громадян про правопорушення або події, у разі надходження за скороченим номером телефону "102" заяви або повідомлення про правопорушення або подію, є, зокрема: забезпечення протягом двох хвилин прийняття від заявника інформації про правопорушення або подію та її внесення до системи ІПНП; передача для реагування працівникам поліції, уповноваженим здійснювати організацію реагування на правопорушення або події, унесеної до системи ІПНП інформації в електронному вигляді.
Пунктом 12 розділу ІІІ Інструкції №357 передбачено, що у разі надходження за скороченим номером "102" заяви або повідомлення про правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", крім обов`язків, визначених пунктом 11 цього розділу, посадова особа, уповноважена на здійснення прийому, опрацювання та реєстрацію заяв і повідомлень громадян про правопорушення або події виконує такі дії: не пізніше ніж за 30 секунд з фактичного часу отримання інформації про правопорушення або події проставляє у відповідному діалоговому вікні електронної картки "102" АРМ "оператор "102" системи ІПНП відмітку (позначку) про необхідність здійснення негайного реагування за отриманим повідомленням; зберігає електрону картку "102", яка автоматично з відповідною позначкою надходить до диспетчера та оперативних чергових ГУНП і ТВП за місцем учинення правопорушення або події.
Порядок дій диспетчера після отримання повідомлення про правопорушення або подію (з відповідною позначкою про необхідність здійснення негайного реагування на правопорушення або подію), які віднесені до категорії "Бета", визначений пунктом 18 розділу ІІІ Інструкції №357, відповідно до якого після отримання від оператора електронної картки "102" з відповідною позначкою диспетчер, не очікуючи надходження уточнюючих обставин, негайно (не пізніше однієї хвилини) в системі ІПНП призначає та направляє на місце події (інші місця, визначені диспетчером та/або оперативним черговим) наряди (наряд) поліції.
Відповідно до пункту 2 розділі IV Інструкції №357, отримавши телефоном повідомлення про правопорушення або подію (електронне повідомлення від працівника підрозділу "102" через систему ІПНП), оперативний черговий ТВП зобов`язаний: невідкладно зареєструвати заяву чи повідомлення в системі ІПНП (у журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) - у разі тимчасової відсутності технічних можливостей для внесення таких відомостей до системи ІПНП) та за погодженням з диспетчером направити на місце вчинення правопорушення або події наряд поліції, окремих працівників, а у разі вчинення кримінального правопорушення СОГ.
Згідно з пунктом 1 розділу IX Інструкції №357 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно: негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце); за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування; оцінити обстановку, доповісти диспетчеру про прибуття та (за можливості) обставини події, перекрити можливі шляхи відходу зловмисників, обмежити доступ сторонніх осіб до місця події.
Поліцейський незалежно від місця перебування, територіального чи структурного підпорядкування після отримання доручення диспетчера або оперативного чергового щодо реагування на правопорушення або подію зобов`язаний негайно вжити всіх необхідних заходів щодо безумовного виконання такого доручення (п. 6 розділу ІІ Інструкції №357).
Зі змісту вищезазначеної норми вбачається, що ГРПП здійснює реагування на правопорушення або подію виключно у разі отримання від диспетчера або оперативного чергового завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію та відповідного доручення на здійснення такого реагування. Вказане завдання ГРПП отримує на планшетний пристрій з програмним забезпеченням, інтегрованим до системи ІПНП, яким забезпечений відповідний наряд. Іншого механізму отримання завдання на здійснення реагування на правопорушення або подію, окрім як отримання його від диспетчера або оперативного чергового Інструкція №357 не передбачає.
Водночас, у зв`язку з тим, що підполковник поліції ОСОБА_1 про виявлення вкраденого транспортного засобу та можливих викрадачів оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомив, інформація про цю подію до ІТС ІПНП не вносилась, відтак оперативним черговим завдання про здійснення реагування на подію наряду ГРПП ГІДРАТ-0964 не надавалось. Наслідком вказаних дій стало те, що екіпаж групи реагування патрульної поліції ГІДРАТ-0964 здійснив 14.01.2021 близько 20:03 виїзд на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району) на підставі вказівки підполковника поліції ОСОБА_1 та за відсутності від диспетчера чи оперативного чергового відповідного завдання про здійснення реагування, що є порушенням норми Інструкції №357.
З огляду на вищезазначені обставини, суд вважає обґрунтованим висновок дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо порушення підполковником поліції ОСОБА_1 пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділу) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100.
Надаючи оцінку виявленому під час службового розслідування порушенню позивачем пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, яке полягало у не забезпеченні ним належного контролю за дотриманням підлеглими службової дисципліни, зокрема в допущенні вчинення ними численних дисциплінарних проступків за короткий проміжок часу, які у свою чергу призвели до суспільного резонансу, підриву авторитету поліції та зниженні рівня довіри населення до Національної поліції України, суд зазначає наступне.
Згідно зі статтею 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.
Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.
Статтею 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.
З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.
Таким чином, позивач, як т.в.о. начальника Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області, згідно ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ніс персональну відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни.
З наявного в матеріалах справи висновку службового розслідування від 28.01.2021 та наказу від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень" вбачається, що за в період з 14.01.2021 по 15.01.2021 вісім працівників Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області допустили порушення службової дисципліни та вчинили дисциплінарні проступки різного ступеня тяжкості, внаслідок чого вони були притягнуті до дисциплінарної відповідальності.
Вказане масове порушення працівниками Малинського відділення поліцїі Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області службової дисципліни, на переконання суду, є наслідком відсутності з боку піддполковника поліції ОСОБА_1 , як т.в.о. начальника вказаного відділення поліції, належного контролю за дотриманням його підлеглими службової дисципліни, та невжиття ним достатніх заходів направлених на своєчасне запобігання фактів порушення службової дисципліни підлеглими, відсутність належної організації службової діяльності підлеглих.
Жодних доказів вчинення дій, спрямованих на доведення до відома особового складу відділення поліції стану службової дисципліни та проведення інструктажів щодо необхідності суворого дотримання дисципліни, як і доказів вжиття заходів щодо здійснення контролю за дотриманням службової дисципліни його підлеглими, позивач до суду не надав.
Відтак, суд приходить до висновку, що позивач не надано належних доказів на підтвердження здійснення ним неналежного контролю за діями підлеглих, неналежного проведення індивідуально-виховної роботи з особовим складом, що призвело до порушення ними вимог службової дисципліни.
Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що відповідач під час розгляду справи довів наявність у діях підполковника поліції ОСОБА_1 складу дисциплінарного правопорушення, яке полягало у недотриманні ним вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділу) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, та Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час виконання службових обов`язків.
Висновок службового розслідування містить причини, обставини та умови вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Під час визначення виду стягнення відповідачем враховано характер вчинено позивачем дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують його відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
В ході розгляду справи відповідачем доведено наявність в діях позивача фактів та обставин, які є порушенням службової дисципліни, що є підставою для застосування до нього такого виду дисциплінарного стягнення, як попередження про неповну службову відповідність.
Враховуючи те, що відповідачем доведено суду правомірність застосування до позивача дисциплінарного стягнення, суд вважає, що ним чим дотримано принцип обґрунтованості.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що про правомірність оскаржуваного в даній справі наказу начальника ГУ НП в Житомирській області від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень", в частині застосування до підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, та наказу начальника ГУ НП в Житомирській області від 28.01.2021 попередження про неповну службову відповідність.
Суд звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відтак, суд повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними, необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович