Справа № 420/17539/21
Суддя: Левчук О.А.
Дата ухвалення: 2021-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2021 року Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Левчук О.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за позовом ТОВ Мебельтрейд до Київської митниці про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся з даним позовом до суду та просить суд визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.03.2021 року № UA100380/2021/00061; визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 24.03.2021 року № UA100380/2021/010003/2.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що ТОВ Мебельтрейд визначено митну вартість за ціною договору, яка підтверджується інвойсом та наданими документами, які визначені ч. 2 ст. 53 МК України. При цьому, митний орган має повноваження вимагати додаткові документи лише у разі, коли подані для митного оформлення документи містять розбіжності, ознаки підробки або відсутні відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті. Водночас основним документом, які підтверуються вартість товару є завонішньоекономічний договір, рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, що банкіські платіжні документи, що стосуються оцінювання товару. Вимагами будь-які інші документи не передбачено МК України. ТОВ Мебельтрейд надано усі необхідні документи. При цьому, відповідач не вказав на будь-які розбіжності чи ознаки підробки, або відсутність відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Приймаючи рішення про визначення митної вартості імпортованого товару за резервним методом, митний орган не вказав, яким чином митна вартість товару була визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування вартості, та не наведено жодних розрахунків, за якими митним органом було визначено таку вартість товару, а наведено лише посилання на митну декларацію, що є порушенням ст. 55 МК України.

Представником відповідача Київської митниці до суду надано відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити в задоволенні позову та вказує, що коригування митної вартості здійснено відповідно до положень ст. 55 МК України, у зв`язку з тим, що документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідано до ст. 53 МКУ, мають розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а саме ч. 2 ст. 53 МК України. Право митного органу щодо потреби в уточненні будь-якої заяви, документа чи декларації, поданої для цілей митної оцінки, визначене ст. 17 Угоди про застосування статті 7 Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року, яка є невід`ємною частиною Угоди про заснування Світової організації торгівлі. В електронному повідомленні ТОВ Мебельтрейд було сповіщено про витребування документів та зазначено підстави такого витребування. ТОВ Мебельтрейд було надано лист про подання додаткових документів, проте декларантом не було підтверджено відомості щодо складових митної вартості. Отже додаткові документи було прийнято до уваги, але вони не можуть бути визначальними для підтвердження заявленої митної вартості. При цьому, підставою для коригування митної вартості товару слугувало спрацювання системи ризиками. Таким чином, рішення про коригування митної вартості прийнято з дотриманням норм митного законодавства, враховуючи сумніви митного орагну відносно митної вартості товарів, які не спростовано позивачем.

Представником позивача до суду надано відповідь на відзив, в якій представник позивача зазначає, що у відзиві зазначені тіж причини, що й в електронному повідомленні та оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості товарів. Відповідачем не надано доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Доводи відповідача, що підставою для коригування митної вартості товару слугувало спрацювання системи ризиками не заслуговують до уваги, оскільки спрацювання системи є лише рекомендацією посадовій особі митного орагну більш ретельно проаналізувати документи, проте не є безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Ухвалою суду від 28 вересня 2021 року спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Вивчивши матеріали справи, дослідивши та проаналізувавши надані докази, суд встановив наступне.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 07.06.2011 року проведено державну реєстрацію юридичної особи товариства з обмеженою відповідальністю Мебельтрейд (), про що внесено запис № 0041909 (а.с. 18-19).

21 вересня 2020 року між ТОВ Мебельтрейд (покупець) та Beskidzkie Fabryki Mebli Sp. Z. O.O, Бельско-Бяла, Польща (продавець) укладено контракт № WP20-2, згідно якого продавець продає, а покупець купує меблі (товар). Виробником товару є продавець. Покупець дозволяє продавцю використовувати торгівельну марку Carveli на яку він має юридичні права на безоплатній основі. Перелік найменувань, кількість, ціна і загальна вартість товару кожної поставки вказується в додатковій угоді, яка є невід`ємною частиною цього контракту. Товар поставляється на умовах EXW Бельско-Бяла Польща, згідно правил Інкотермс 2010. Умови окремих поставок можуть бути змінені за згодою обох сторін і повинні бути зазначені в додатковій угоді, яка є невід`ємною частиною цього контракту. Умови оплати кожної поставки вказуються в додатковій угоді, яка є невід`ємною частиною цього контракту. Сторони погодили можливість передоплати (авансів) до кожної поставки та можливість наявності двох видів додаткових угод до кожної поставки: додаткової угоди про аванс та додаткової угоди про умови поставки товару. При цьому, аванс покупець може сплачувати на підставі додаткової угоди без зазначення переліку найменувань, кількості, ціни, загальної вартості товару і умов поставки; а остаточний розрахунок відбувається на підставі додаткової угоди, в якій вказуються всіх вищезазначені дані для даної поставки (в рахунок сплачений аванс) (а.с. 28-31).

18 січня 2021 року між ТОВ Мебельтрейд (покупець) та Beskidzkie Fabryki Mebli Sp. Z. O.O, Бельско-Бяла, Польща (продавець) укладено додаткову угоду № 3 до контракту № WP20-2 від 21.09.2020 року (а.с. 32-34).

19 січня 2021 року між ТОВ Мебельтрейд (покупець) та Beskidzkie Fabryki Mebli Sp. Z. O.O, Бельско-Бяла, Польща (продавець) укладено додаткову угоду № 4 до контракту № WP20-2 від 21.09.2020 року (а.с. 35-36).

18 березня 2021 року декларантом ТОВ Мебельтрейд подано до митного оформлення митну декларацію № UA100380/2021/078297 щодо товару: тканина з ниток/волокон різних кольорів, саржевого переплетення зразки тканин у відрізках: зразки тканин Вельвет, 100 % поліестер 1420*2000 арт. Magic Velvet 118 шт.; зразки тканин Вельвет, 100 % поліестер 1420*2000 арт. Riviera 46 шт.; зразки тканин Вельвет, 100 % поліестер 1420*2000 арт. Monolith - 48 шт.; зразки тканин Екошкіра, поверхня 100 % поліуретан, основа тканини: 75 % поліестер, 25 % бавовна 1400*2000 арт. Madryd 25 шт.; зразки тканин Трикотажна тканина, 100 % поліестер 1400*2000 арт. Solar 42 шт.; зразки тканин Плюшева тканина, 100 % поліестер 1400*2000 арт. Tarim 38 шт.; зразки тканин Велюрова тканина, 100 % поліестер 1400*2000 арт. Salvador 38 шт.; зразки тканин Плюшева тканина, 100 % поліестер 1400*2000 арт. Liwale 44 шт.; Торговельна марка Carveli, виробник Beskidzkie Fabryki Mebli Sp. Z. O.O, країна виробництва PL (а.с. 96-97).

24 березня 2021 року за результатами опрацювання поданої декларації митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA100380/2021/010003/2, згідно якої результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за ЕМД № UA100380/2020/078506 встановлено, що вони містять розбіжності, які мають вплив на визначення митної вартості товарів та не містять всіх відомостей, які б підтверджували числові, значення всіх складових заявленої митної вартості. Зокрема: наявні ознаки підробки у інвойсі від 10.01.2021 № FE71/2/03/2021, що було надано декларантом до митного оформлення. Також, декларантом не задоволено вимоги митниці, в частині пред`явлення експортної декларації країни відправлення, висновок експертної організації, рахунок на оплату транспортних послуг, а також розбіжності у реквізитах інвойсу зазначеного у митній декларації країни відправлення. В наданому прайс-листі від 12.01.2021 б/н вказані ціни на умовах EXW Blelsko-Bіala, що суперечить суті прайс-листа, як пропозиції необмеженому колу зацікавлених осіб. Також, не відображено використання торговельної марки «Caivell», як складової вартості товару. Відповідно до Акту митного огляду від 19.03.2021 № UA100380/2021/078297 на маркуванні зазначено адресу офісу Firma Handlowa "DAVIS" UL.CHELMONSKIEGO 18.43-300 Bielsko-Biala MADRYT, хоча виробник товарів задекларований ul. Piekarska 130, 43-300 Bielsko-Biala, Pofand та будь-які відомості про якого відсутні на маркуванні. Відповідно до статті 53 МКУ з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів. З метою підтвердження числового значення заявленої митної вартості від декларанта було витребувано відповідно до вимог частини 2,3 ст.53, ст. 54, ст. 57МКУ додаткові документи згідно з переліком, викладеним у електронному повідомленні: Додаткові документи, надані декларантом, не спростовують вимогу митного органу щодо їх запиту. При цьому додаткові документи надано не в повному обсязі. Відповідно частини 2 статті 58 Кодексу метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. Також, відповідно до частини 45 статті 54 Кодексу митний орган може відмовити у заявленій декларантом митній вартості у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з перелікам та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомострй щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності, обраного Декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Кодексу. У зв`язку із зазначеним, керуючись положеннями частини 6 статті 54 та частиною 2 статті 58 Кодексу, заявлену декларантом митну вартість за ціною договору щодо товарів які імпортуються визнати не можливо. Посадовою особою митниці проведено з декларантом процедуру консультації відповідно до ч. 4 т. 57 МКУ. Жодних вимог у порядку ч.6 ст. 55 МКУ від декларанта не надходило. За результатами проведених консультацій встановлено, що другорядні методи визначення митної вартості 2а та 26 - за ціною договору щодо ідентичних/подібних (аналогічних) товарів відповідно до ст.ст. 59, 60 МК України неможливо застосувати через відсутність у митниці інформації про митне оформлення Ідентичних чи подібних товарів саме за ціною договору. Методи визначення митної вартості 2 в та 2 г - на основі віднімання та додавання вартостей - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю у митниці відомостей про всі складові вартості, виробництва товару та його доставки на митну територію України, що є необхідною умовою для використання таких методів. Натомість, у Митного органу наявна інформація, що відповідай ч.2 ст. 64 МК України та є підставою для застосування другорядного методу 2ґ - резервного методу. Декларантом під час проведення з ним консультацій додаткової Інформації для застосування резервного методо також не надано. Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару: товар № 1 митна декларація від 20.02.2021 № UA100380/2020/ 075103 (вартість товару згідно джерела інформації - 25,977 дол/кг). Митна вартість визначена із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Кодексу з використанням способів, які не суперечатьзаконам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, яка що найбільшою мірою ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях (а.с. 68-69, 87-88).

24 березня 2021 року Київською митницею прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UA100380/2021/00061, якою відмовлено у митному оформлені (випуску) товарів (а.с. 66-67).

Відповідно до ст. 543 МК України безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на органи доходів і зборів.

До митної справи, відповідно до ст. 7 МК України, відносяться, зокрема, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

Відповідно до п. 23, 24 ст. 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень МК України орган доходів і зборів здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є, відповідно до ст.49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ст. 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1, 2, 3 ст. 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7 ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

При цьому відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до положень ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: 1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування; 4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі; 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 13.09.2019 року по справі № 815/6780/15, від 06.09.2019 року по справі № 803/1212/14.

Як вбачається з матеріалів справи, у рішенні про коригування митної вартості від 24 березня 2021 року № UA100380/2021/010003/2, зазначено, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за ЕМД № UA100380/2020/078506 встановлено, що вони містять розбіжності, які мають вплив на визначення митної вартості товарів та не містять всіх відомостей, які б підтверджували числові, значення всіх складових заявленої митної вартості. Зокрема: наявні ознаки підробки у інвойсі від 10.01.2021 № FE71/2/03/2021, що було надано декларантом до митного оформлення. Також, декларантом не задоволено вимоги митниці, в частині пред`явлення експортної декларації країни відправлення, висновок експертної організації, рахунок на оплату транспортних послуг, а також розбіжності у реквізитах інвойсу зазначеного у митній декларації країни відправлення. В наданому прайс-листі від 12.01.2021 б/н вказані ціни на умовах EXW Blelsko-Bіala, що суперечить суті прайс-листа, як пропозиції необмеженому колу зацікавлених осіб. Також, не відображено використання торговельної марки «Caivell», як складової вартості товару. Відповідно до Акту митного огляду від 19.03.2021 № UA100380/2021/078297 на маркуванні зазначено адресу офісу Firma Handlowa "DAVIS" UL.CHELMONSKIEGO 18.43-300 Bielsko-Biala MADRYT, хоча виробник товарів задекларований ul. Piekarska 130, 43-300 Bielsko-Biala, Pofand та будь-які відомості про якого відсутні на маркуванні.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме з митної декларації, пакувального листа, комерційної пропозиції, прайс листі та інвойсу поставка товару здійснювалася на умовах EXW Blelsko-Bіala (а.с. 96-97, 103-104, 109-110, 112)

Згідно п. 3 додаткової угоди від 19.01.2021 року № 4 до контракту № WP20-2 від 21.09.2020 року продавець зобов`язується поставити вказаний в п. 1 товару на умовах EXW Бельско-Бяла до 31 березня 2021 року (а.с. 35-36, 117-118).

При цьому, копії пакувального листа, комерційної пропозиції, прайс листа, інвойсу та додаткової угоди № 4 надавались декларантом ТОВ Мебельтрейд до митного оформлення.

Тобто, з наданих ТОВ Мебельтрейд до митного оформлення документів чітко вбачають умови поставки товару.

Відповідно до п. 1.2 контракту № WP20-2 від 21.09.2020 року, п. 2 додаткової угоди від 19.01.2021 року № 4 покупець дозволяє продавцю використовувати торгівельну марку Carveli на яку він має юридичні права на безоплатній основі.

Таким чином, посилання відповідача в оскаржуваному рішенні на не відображення використання торговельної марки «Caivell», як складової вартості товару, є неспроможними, з огляду на те, що у відповідача була наявні копія контракту та додаткової угоди, з яких чітко вбачаються, що використання торговельної марки «Caivell» не входить у вартість поставляємого товару, а тому відповідно до приписів п. 1 ч. 10 статті 58 МК України ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар, при визначенні митної вартості, та, відповідно вони не можуть вплинути на правильність визначення позивачем митної вартості.

Також, в оскаржуваному рішенні зазначено, що відповідно до Акту митного огляду від 19.03.2021 № UA100380/2021/078297 на маркуванні зазначено адресу офісу Firma Handlowa "DAVIS" UL.CHELMONSKIEGO 18.43-300 Bielsko-Biala MADRYT, хоча виробник товарів задекларований ul. Piekarska 130, 43-300 Bielsko-Biala, Pofand та будь-які відомості про якого відсутні на маркуванні.

Разом з тим, з наданої представником відповідача до суду копії акту митного огляду від 19.03.2021 № UA100380/2021/078297 не вбачається про зазначення адреси Firma Handlowa "DAVIS" UL.CHELMONSKIEGO 18.43-300 Bielsko-Biala MADRYT (а.с. 95).

В той же час, зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не вбачається, яким саме чином вказані обставини вплинули на достовірність визначення декларантом ТОВ Мебельтрейд задекларованої митної вартості. Крім того, вказані обставини жодним чином не свідчить про наявність розбіжностей чи відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Посилання митного органу в оскаржуваному рішенні на те, що наявні ознаки підробки у інвойсі від 10.01.2021 № FE71/2/03/2021, що було надано декларантом до митного оформлення та декларантом не задоволено вимоги митниці, в частині пред`явлення експортної декларації країни відправлення, висновок експертної організації, рахунок на оплату транспортних послуг, а також розбіжності у реквізитах інвойсу зазначеного у митній декларації країни відправлення, суд вважає необґрунтованими, оскільки в рішенні не обґрунтовано, які саме ознаки підробки наявні у інвойсі від 10.01.2021 № FE71/2/03/2021.

Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження наявності в наданих до митного оформлення документах ознак підробки відповідачем, суб`єктом владних повноважень, не надано.

При цьому, згідно ч. 2 статті 53 Митного кодексу України експортна декларація країни відправлення та висновок експертної організації не є документами, які обов`язково подаються для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Також, з матеріалів справи вбачається, що на підтвердження транспортних витрат до митного оформлення надавались копії заявки на транспортно-експедиційне обслуговування та договору про транспортно-експедиційне обслуговування (а.с. 124-129).

Крім того, на підтвердження понесених транспортно-експедиторських витрат ТОВ Мебельтрейд надавалась довідка від 11.03.2021 року, про що безпосередньо зазначено в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску транспортних засобів комерційного призначення № UA100380/2021/00061 від 24 березня 2021 року (а.с. 45, 66-67).

Верховний Суд в постанові від 31 травня 2019 року по справі № 804/16553/14 (№К/9901/5149/18) зазначив, що законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими доказами. Митний кодекс України не визначив вид доказів, якими повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення товарів (не вказав, що такими доказами можуть бути лише фінансові та/або бухгалтерські документи), а тому довідка про транспортні витрати є допустимим доказом на підтвердження витрат на перевезення товарів.

Отже, вказані в рішенні про коригування митної вартості від 24 березня 2021 року № UA100380/2021/010003/2 відомості не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених позивачем у митній декларації та не свідчать, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом.

За таких підстав, суд дійшов висновку, що доводи, які зазначені відповідачем у рішенні про коригування митної вартості, не є підставою для коригування митної вартості товару. Відповідачем не надано до суду доказів того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. А надані позивачем до митного оформлення документи містять всі необхідні реквізити та відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відомостей щодо ціни, що була сплачена за ці товари. Тобто, що у відповідача були в наявності всі документи, які давали можливість встановити дійсну митну вартість товару за ціною договору.

Відповідно до ст. 189, 190 Господарського кодексу України, ціна є вираженим у грошовій формі еквівалентом одиниці товару (продукції, робіт, послуг, матеріально-технічних ресурсів, майнових та немайнових прав), що підлягає продажу (реалізації), який повинен застосовуватися як тариф, розмір плати, ставки або збору, крім ставок і зборів, що використовуються в системі оподаткування. Ціна є істотною умовою господарського договору. Ціни у зовнішньоекономічних договорах (контрактах) можуть визначатися в іноземній валюті за згодою сторін. Вільні ціни визначаються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб`єкта господарювання.

Отже, зазначені відомості не ставлять під сумнів числові значення складових митної вартості, зазначених позивачем у митній декларації та не свідчать, що у документах декларанта є розбіжності, які не дозволяють встановити вартість товару за основним методом.

При цьому надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Згідно ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом, шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених ч. 6 ст. 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно п. 2 ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.ч. 2-4 ст. 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів як: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012 року посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Митним органом здійснено контролю за правильністю визначення митної вартості товару: товар № 1 митна декларація від 20.02.2021 № UA100380/2020/075103 (вартість товару згідно джерела інформації - 25,977 дол/кг).

В той же час, як вбачається з наданої відповідачем копії митної декларації від 20.02.2021 № UA100380/2020/075103, зазначений в ній товар є відмінним від товару, який розмитнювався декларантом позивача (а.с. 90-92).

При цьому, різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Вказана позиція викладена Верховним Судом в постановах від 19.02.2019 року по справі № 805/2713/16-а, від 25 листопада 2020 року по справі № 1.380.2019.001657.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно ч. 5, 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не підтверджено належними доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та, як наслідок, не доведено правомірності коригування митної вартості товарів за резервним методом.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення про коригування митної вартості від 24.03.2021 року № UA100380/2021/010003/2 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 24.03.2021 року № UA100380/2021/00061, підлягають скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За таких обставин, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих сторонами доказів, з урахуванням встановлених фактів, суд вважає, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При розподілі судових витрат суд враховує, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 4540,00 грн. (а.с. 75).

Таким чином, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, з Київської митниці за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ТОВ Мебельтрейд слід стягнути судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4540,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 6, 8, 9, 77, 90, 132, 139, 242-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ТОВ Мебельтрейд (, адреса місцезнаходження: 65000, м. Одеса, вул. Пушкінська, 72) до Київської митниці (код ЄДРПОУ ВП 43997555, адреса місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, 8А) про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Київської митниці від 24.03.2021 року № UA100380/2021/00061.

Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці про коригування митної вартості товарів від 24.03.2021 року № UA100380/2021/010003/2.

Стягнути з Київської митниці (код ЄДРПОУ ВП 43997555, адреса місцезнаходження: 03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, 8А) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ТОВ Мебельтрейд (, адреса місцезнаходження: 65000, м. Одеса, вул. Пушкінська, 72) судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 4540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень 00 копійок).

Рішення може бути оскаржено в порядку та в строки встановлені ст. ст. 295, 297 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 255 КАС України.

Суддя О.А. Левчук