Справа № 160/5029/21
Суддя: Горбалінський Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2021-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 листопада 2021 року Справа № 160/5029/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГорбалінського В.В.
за участі секретаря судового засіданняСітайло О.В.
представник позивача представник відповідача третя особа ОСОБА_1 ОСОБА_2 Мудрий В.О.
02.04.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_3 до Криворізької районної ради Дніпропетровської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_4 , в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області від 30.03.2021 року №11-І/VІІІ «Про обрання голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VІІІ скликання».
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в порушення вимог п.12.2 ст.12 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання, 30.03.2021 року було проведено четверте пленарне засідання першої сесії під головуванням ОСОБА_15 (з порушенням черговості головування, визначеної ч.3 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування»). При розгляді питання про обрання голови Криворізької районної ради, кандидатуру позивача не було включено до виборчого бюлетеню з виборів голови ради.
Відтак, позивач вказав, що внаслідок порушення відповідачем при скликанні та проведенні четвертого пленарного засідання першої сесії Криворізької районної ради Дніпропетровської області VIII скликання норм ч.3 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», п.12.2 ст.12, п.п.15.5-І5.7, п.47.3 ст.47 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання було порушено його суб`єктивне право, передбачене абз. 2 ч.1 ст. 10 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» - право бути прийнятим на службу в органи місцевого самоврядування на посаду голови районної ради шляхом обрання відповідною радою.
А тому, позивач зауважує, що рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області від 30.03.2021 р. №11-I/VII1 «Про обрання голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VIII скликання» прийнято:
1)у спосіб, що суперечить Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування», Регламенту Криворізької районної ради VII скликання;
2) необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення - його позбавлено права бути прийнятим на службу в органи місцевого самоврядування на посаду голови районної ради шляхом обрання відповідною радою;
3) без дотриманням принципу рівності перед законом - представника політичної партії «Слуга народу» в тимчасовій президії було безпідставно усунуто від головування на четвертому пленарному засідання першої сесії Криворізької районної ради Дніпропетровської області VIII скликання;
4) несвоєчасно, тобто на четвертому пленарному засідання першої сесії замість двох, передбачених Регламентом Криворізької районної ради VII скликання.
Ухвалою суду від 06.04.2021 року відкрито провадження у справі та призначено розгляд останньої за правилами загального позовного провадження.
У зв`язку з чим, представник відповідача вказує, що Криворізькою районною радою Дніпропетровської області було у повному обсязі виконано вимоги Регламенту та законів України що порядку скликання сесії, пленарних засідань, а також щодо опублікування інформації про скликання сесії (в т.ч. питання, які передбачалося винести на розгляд ради).
Також, представник відповідача зазначав, що ані Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», ані п.12.2. Регламенту не обмежують кількість пленарних засідань на першій сесії районної ради, а лише має рекомендаційний характер.
Відтак, представник відповідача зазначав, що 30.03.2021 року під час проведення пленарного засідання головуючий відповідно до п.1. Порядку денного - Обрання голови районної ради, публічно оголосив про початок процедури висування кандидатур на посаду голови районної ради. Кожний депутат, який був зареєстрований на пленарному всіданні у відповідності до вимог п.19 Регламенту, мав можливість висувати кандидатів на дану посаду. Однак від депутатів надійшла лише одна пропозиція на голову - ОСОБА_4 . У зв`язку з тим, що жодних інших пропозицій не надходило, головуючий Манелюк Д.В. припинив процедуру висування кандидатур.
Також, як вказує представник відповідача, у відповідності до положень Регламенту було проведено таємне голосування, за результатами якого за ОСОБА_4 було віддано більшість голосів від складу ради (34 з 64), у зв`язку з чим у подальшому депутатами було прийнято більшістю голосів рішення від 30.03.2021 року №11-I/VIII «Про обрання голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VIII скликання».
При цьому, як зазначає представник відповідача, доводи позивача про те, що його нібито позбавили права бути прийнятим на службу в органи місцевого самоврядування на посаду голови районної ради є необґрунтованими, адже ОСОБА_3 у порушення вимог ст.19 Регламенту взагалі не зареєструвався 30.03.2021 року на пленарному засіданні сесії, а отже був відсутнім під час процедури висування кандидатів на посаду голови, інші депутати його кандидатуру не подавали.
13.05.2021 року до суду від третьої особи ОСОБА_4 надійшли письмові пояснення, в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
Ухвалою суду від 18.05.2021 року клопотання ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 про залучення третіх осіб задоволено.
Залучено в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: 1) ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ); 2) ОСОБА_6 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ); 3) ОСОБА_7 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_5 ); 4) ОСОБА_8 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_6 ); 5) ОСОБА_9 ( АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_7 ); 6) ОСОБА_10 ( АДРЕСА_8 , РНОКПП НОМЕР_8 ); 7) ОСОБА_11 ( АДРЕСА_9 , РНОКПП НОМЕР_9 ); 8) ОСОБА_12 ( АДРЕСА_10 , РНОКПП НОМЕР_10 ); 9) ОСОБА_13 ( АДРЕСА_11 , РНОКПП НОМЕР_11 ); 10) ОСОБА_14 ( АДРЕСА_12 , РНОКПП НОМЕР_12 ).
Ухвалою суду від 18.05.2021 року продовжено строк підготовчого засідання на 30 днів.
08.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_9 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
08.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_10 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
08.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_12 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
08.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_13 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
08.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_14 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
22.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_8 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
22.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_7 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
22.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_6 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
22.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_5 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
22.06.2021 року від третьої особи ОСОБА_11 надійшли письмові пояснення, в яких в яких було підтримано позицію, викладену у письмовому відзиві відповідача на позовну заяву, та зазначено, що міркування позивача ґрунтуються виключно на формальних запереченнях обставин та фактів.
Ухвалою суду від 05.07.2021 року підготовче провадження у справі закрито та призначено розгляд справи по суті.
Ухвалою суду від 05.07.2021 року клопотання представника Криворізької районної ради Дніпропетровської області про витребування доказів задоволено.
28.09.2021 року на адресу суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких останній також проти задоволення позовних вимог заперечував та додатково зазначив, що інформація, яка підлягає оприлюдненню, публікується на офіційному веб-сайті Криворізької районної ради, в газеті «Сільське Криворіжжя», на стенді для офіційної інформації районної ради або будь-якими іншими способами (п.2.4.1. Порядку).
Зазначений факт було зафіксовано декількома ЗМІ, зокрема ТРК «Рудана». При цьому ТРК Рудана, на виконання ухвалу суду від 05.07.2021 року було направлено до суду лист, в якому підтвердило факт того, що працівники КП «ТЕЛЕРАДІОКОМПАНІЯ «РУДАНА» КРИВОРІЗЬКОЇ I МІСЬКОЇ РАДИ» дійсно 29.03.2021 року проводили фото- та відеозйомки у приміщенні Криворізької районної ради Дніпропетровської області, яке розміщено за адресою: м. Кривий Ріг, вул. Кобилянського, 152.
У зв`язку з чим зазначено, що відповідачем було виконано вимоги щодо офіційного опублікування інформації про скликання сесії Криворізької районної ради Дніпропетровської області на 30.03.2021 року.
Крім того, представником відповідача додатково вказано і про те, що висування кандидатури на посаду голови районної ради шляхом подання депутатського звернення не передбачено Законами України «Про органи місцевого самоврядування в України», «Про статус депутатів місцевих ради», Регламентом Криворізької районної ради.
В той же час, ні у самому зверненні, ні у додатках до нього, не було особистої згоди депутата ОСОБА_3 на балотування та включення його до бюлетеню для таємного голосування з питання обрання голови районної ради, як це передбачено п.36.3. ст.36 Регламенту.
13.10.2021 року на адресу суду від представника Комунального підприємства "ГОЛОВНИЙ ІНФОРМАЦІЙНО-КОМУНІКАЦІЙНИЙ І НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР" ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ" надано лист, зі змісту якого видно, що 22.03.2021 року було видалено інформацію за документом, який було 19.03.2021 року опубліковано на офіційному сайті Криворізької районної ради, як помилкову.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві, просив суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідач в судовому засіданні проти задоволення позову заперечував, посилаючись на письмовий відзив та додаткові пояснення, що містяться в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити.
Третя особа ОСОБА_4 також проти задоволення позову заперечував, посилаючись на письмові пояснення, що містяться в матеріалах справи.
Інші треті особи про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, проте до судового засідання не з`явились, про причини неявки не повідомили.
Заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 19.03.2021 року за ініціативою 30 депутатів Криворізької районної ради Дніпропетровської області, що становить більше 1/3 їх кількості, прийнято розпорядження «Про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання».
Зі змісту вказаного розпорядження вбачається, що одним із питань, які винесено на розгляд пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VII скликання було обрання голови Криворізької районної ради VIIІ скликання.
Також, у відповідності до змісту означеного розпорядження встановлено проведення IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання 30 березня 2021 року о 10:00 год.
29.03.2021 року ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звернувся із депутатським зверненням до Криворізької районної ради, в якому зазначив, що, оскільки не зареєстровано жодного кандидата на посаду голови районної ради та відповідно не оприлюднено жодного проекту рішення, тому він - ОСОБА_3 , обраний депутатом Криворізької районної ради VIII скликання підготував відповідний проект рішення та висунув свою кандидатуру на посаду голови районної ради та додав проект такого рішення.
30.03.2021 року Криворізькою районною радою Дніпропетровської області прийнято рішення №11-І/VІІІ «Про обрання голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VІІІ скликання», яким головою Криворізької районної ради Дніпропетровської області VІІІ скликання обрано ОСОБА_4 , що підтверджується змістом протоколу 4 пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання.
Втім, позивач, вважаючи, що, оскільки його кандидатуру на посаду голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області не зареєстровано і також не повідомлено його про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання у встановлений нормами чинного законодавства спосіб, звернувся до суду із цим позовом та вказав, що на підставі вказаних порушень оскаржуване рішення є незаконним та протиправним.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Суд зазначає, що правовідносини, що виникли між учасниками справи, регулюються, в тому числі, але не виключно, Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Законом України «Про статус депутатів місцевих рад» в редакціях, що діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та Регламентом Криворізької районної ради.
Статтею 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що правовий статус місцевого самоврядування в Україні визначається Конституцією України, цим та іншими законами, які не повинні суперечити положенням цього Закону.
Органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України.
Згідно з ч.2 ст.2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Спосіб, порядок ухвалення рішень органами та посадовими особами місцевого самоврядування визначений, зокрема, ст.43, ст.46, 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».
Частиною 1 статті 43 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються, зокрема, такі питання:
1) обрання голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади;
2) утворення, обрання і ліквідація постійних та інших комісій ради, зміна їх складу, обрання голів комісій;
3) утворення президії (колегії) ради, затвердження положення про неї;
5) затвердження регламенту ради.
Згідно ч.2 цієї статті районні і обласні ради можуть розглядати і вирішувати на пленарних засіданнях й інші питання, віднесені до їх відання цим та іншими законами.
Згідно з ч.1 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Згідно ч 3 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п`яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.
Відповідно ч 3 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.
Щодо доводів позивача, про те, що відповідачем всупереч п.п.15.5. 15.6 Регламенту, інформація про скликання сесії не була належним чином доведена до його відома, як депутата ради, не була опублікована в газеті «Сільське Криворіжжя», не була оприлюднена на офіційному веб-сайті Криворізької районної ради, суд зазначає про таке.
Згідно п. 11.1 Регламенту Криворізької районної ради VII скликання, затвердженого рішенням районної ради від 16.12.2015 року №7-ІІ/VII (далі Регламент), першу сесію новообраної Ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніше як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів Ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу Ради відповідно до закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує Раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визнання повноважень депутатів Ради нового скликання Рада обирає тимчасову президію з числа депутатів Ради в кількості не більше п`яти осіб представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях Ради до обрання голови Ради.
Отже, як встановлено судом, до обрання голови районної ради, сесії проводяться під головуванням членів тимчасової президії.
Як встановлено судом, керуючись ст. ч. 3, 6, 7 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламентом Криворізької районної ради VII скликання, за ініціативою 30 депутатів Криворізької районної ради Дніпропетровської області, що становить більше 1/3 їх кількості, «Про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання» прийнято розпорядження від 19.03.2021 року № 13 «Про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання».
Відповідно до п. 15.5. Регламенту, розпорядження про скликання сесії Ради доводиться до відома депутатів Ради і населення не пізніше як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках не пізніше як за день до сесії, із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається винести на розгляд Ради.
Враховуючи вказані приписи Регламенту, суд зазначає про таке.
Як зазначено вище, згідно з п. 15.6. Регламенту інформація про скликання сесії Ради публікується в газеті «Сільське Криворіжжя», однак суд вказує про фактичну неможливість виконання такого припису норми Регламенту, з огляду на таке.
Судом також встановлено, що згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань правонаступником КОМУНАЛЬНОГО ПІДПРИЄМСТВА РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ "СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ" є ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ "СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ" (ТОВ "РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ "СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ").
На даний час ТОВ "РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ "СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ" не припинено.
Втім, в матеріалах справи міститься довідка ТОВ "РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ "СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ" від 27.09.2021 року, в якій зазначено, що з 01.11.2019 року газета «Сільске Криворіжжя» через фінансові труднощі не видається.
Крім того, суд також зауважує, що згідно з інформацією сайту PROZORRO, у 2020 та 2021 Криворізькою районною радою Дніпропетровської області не укладалися договори на висвітлення діяльності відповідача із будь-яким видавником газети «Сільське Криворіжжя», тобто ані з КП РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ "СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ", ані з ТОВ «РЕДАКЦІЯ ГАЗЕТИ «СІЛЬСЬКЕ КРИВОРІЖЖЯ».
Відтак, суд доходить висновку про обґрунтованість доводів представника відповідача про фактичну неможливість виконання приписів Регламенту в частині публікування інформації про скликання сесії Ради в газеті «Сільське Криворіжжя».
Означене підтверджується листом директора Комунального підприємства "ГОЛОВНИЙ ІНФОРМАЦІЙНО-КОМУНІКАЦІЙНИЙ І НАУКОВО-ВИРОБНИЧИЙ ЦЕНТР" ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ" від 13.10.2021 року за №71/0/51-21.
Відтак, судом встановлено, що фактично інформація (повідомлення) про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання на 30.03.2021 року о 10:00 год. була оприлюднена за 10 днів до сесії, що відповідає вимогам Регламенту.
При цьому, суд також зазнає і про таке.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації», доступ до інформації забезпечується шляхом: 1) систематичного та оперативного оприлюднення інформації: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом; 2) надання інформації за запитами на інформацію.
З метою забезпечення прозорості та відкритості діяльності районної ради, реалізації прав громадян і юридичних осіб на доступ до публічної інформації, відповідно до Закону України „Про доступ до публічної інформації, Указу Президента України від 5 травня 2011 року «Питання забезпечення органами виконавчої влади доступу до публічної інформації», керуючись Конституцією України, законами України „Про місцеве самоврядування в Україні та „Про інформацію Розпорядженням Голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VІ скликання затверджено Порядок доступу до публічної інформації у Криворізькій районній раді (далі Порядок).
Згідно з п. 1.1. та 1.2. Порядку, порядок доступу до публічної інформації в Криворізькій районній раді регулює питання оприлюднення публічної інформації та забезпечення права заявника (фізичної, юридичної особи, крім суб`єктів владних повноважень) на доступ до публічної інформації, що зберігається у Криворізькій районній раді.
Доступ до публічної інформації у Криворізькій районній раді забезпечується шляхом: систематичного і оперативного оприлюднення інформації на офіційному веб-сайті Криворізької районної ради, в газеті „Сільське Криворіжжя, на стенді для офіційної інформації районної ради чи в будь-який інший спосіб; надання інформації за запитами на інформацію.
Відповідно до п. 2.1 Порядку, оприлюдненню підлягає така інформація, що зберігається в районній раді, зокрема порядок денний засідань районної ради та її органів.
Пунктом 2.4.1 Порядку встановлено, що інформація, яка підлягає оприлюдненню, публікується на офіційному веб-сайті Криворізької районної ради, в газеті „Сільське Криворіжжя, на стенді для офіційної інформації районної ради або будь-якими іншими способами.
20.07.2021 року на адресу суду від КП «Телерадіокомапанія «Рудана» Криворізької міської ради» надано витребувані ухвалою суду від 05.07.2021 року докази, а саме CD-диск із фото та відеоматеріалами за 29.03.2021 року.
Під час судового засідання судом досліджено зміст означеного доказу та встановлено, що повідомлення про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання на 30.03.2021 року о 10:00 год. було також оприлюднено на офіційному стенді Криворізької районної ради 29.03.2021 року, що додатково вказує на вчинення активних дій відповідачем щодо оприлюднення означеної інформації, у встановлений чинним законодавством спосіб.
Більш того, суд вказує, що п. 15.5. Регламенту встановлено, що розпорядження про скликання сесії Ради доводиться до відома депутатів Ради і населення у виняткових випадках не пізніше як за день до сесії, із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається винести на розгляд Ради.
А тому, здійснення відповідачем оприлюднення на офіційному стенді Криворізької районної ради інформації про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання за день до сесії відповідає приписам Регламенту, а тому такі дії є законними та обґрунтованими.
Також, суд окремо звертає увагу, що позивачем у своєму позові було зазначено, що 29.03.2021 року, під час реєстрації його депутатського звернення, йому було повідомлено про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання, яке було призначене на 30.03.2021 року о 10:00 год.
Відтак, суд доходить висновку, що доводи позивача та його представника щодо неналежного оприлюднення інформації про скликання сесії відповідачем, а також неповідомлення позивача про скликання IV пленарного засідання І сесії Криворізької районної ради VIIІ скликання та неповідомлення інформації про порядок денний під час розгляду цієї справи не знайшли свого підтвердження, а тому такі доводи є безпідставними та необґрунтованими, а тому не можуть бути взяті судом до уваги.
Щодо доводів позивача, що його кандидатуру на посаду голови районної ради не було включено до виборчого бюлетеню, суд зазначає про таке.
Відповідно до п. 36.3 Регламенту, до бюлетеня для таємного голосування з питань про обрання на посаду голови районної Ради, заступників голови районної Ради включаються всі депутати Ради, які дали згоду балотуватися і кандидатури яких було висунуто у встановленому законами порядку. Самовідвід кандидатів приймається Радою без голосування за усною заявою депутата, зафіксованою у протоколі.
29.03.2021 року депутат Криворізької районної ради Дніпропетровської області ОСОБА_3 вернувся до Криворізької районної ради, Криворізької РДА, Районної територіальної виборчої комісії та Тимчасової президії Криворізької районної ради з депутатським зверненням, в якому зазначив, що він висуває свою кандидатуру на посаду голови районної ради, ним підготовлено проект рішення про його обрання на посаду голови районної ради (проект було додано до звернення) та вимагав: оприлюднити проект рішення про його обрання на посаду голови районної ради у відповідних розділах веб-сайту не пізніше 5 робочих днів з моменту надходження; організувати зустрічі з кожною фракцією районної ради для задоволення прав депутатів-членів фракції на обговорення кандидатур; від тимчасової президії ухвалити рішення про проведення чергового засідання районної ради з обрання його головою районної ради з датою засідання - 19 квітня 2021 року.
Однак, як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, ні у самому зверненні, ні у додатках до нього, не було особистої згоди депутата ОСОБА_3 на балотування та включення його до бюлетеню для таємного голосування з питання обрання голови районної ради, як це передбачено п.36.3. Регламенту.
Фактично, вказаним зверненням позивач повідомив про свої наміри балотування на посаду голови районної ради, однак, суд зауважує, що позивачем не було вчинено, передбачених Регламентом дій, для реалізації своїх намірів.
Відтак, суд вказує, що висування кандидатури на посаду голови районної ради шляхом подання депутатського звернення не передбачена Законами України «Про органи місцевого самоврядування України», «Про статус депутатів місцевих ради», Регламентом Криворізької районної ради.
А тому, доводи позивача про незаконність дій відповідача щодо не включення його кандидатури на посаду голови районної ради є також необґрунтованими та безпідставними.
При цьому, суд також звертає увагу позивача, що за висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 1640/3394/18, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків. Разом із тим, не кожен дефект робить його неправомірним. Фундаментальне порушення - це таке порушення суб`єктом владних повноважень норм права, допущення суттєвої, істотної помилки при прийнятті певного рішення, яке мало наслідком прийняття незаконного рішення. Скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу між стабільністю та справедливістю. Відтак, не применшуючи значення необхідності дотримання встановленої законодавством процедури ухвалення того чи іншого рішення, суд вважає, що порушення такої процедури може бути підставою до скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за тієї умови, якщо воно вплинуло на правильність прийнятого рішення.
Суд зауважує, що позивачем під час розгляду цієї справи не було вказано яким чином зазначені ним недоліки вплинули на неправильність (дефектність) оскаржуваного рішення, а тому, у розрізі висновків Верховного суду, суд додатково вказує на необґрунтованість та безпідставність вимог позовної заяви.
Окрім цього, враховуючи викладене вище, суд вважає за необхідне зазначити і про таке.
Згідно із частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.
Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
З огляду на вимоги статей 2, 5 КАС України об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.
Для визначення інтересу як об`єкта судового захисту в порядку адміністративного судочинства, окрім загальних ознак інтересу, він повинен містити спеціальні, визначені КАС України. Якщо перша група ознак необхідна для віднесення тієї чи іншої категорії до інтересу, то друга - дозволяє кваліфікувати такий інтерес як об`єкт судового захисту в адміністративному судочинстві.
Верховний Суд у своїй практиці неодноразово застосовував критерії, які дозволяють виявити наявність або відсутність охоронюваного законом інтересу в особи, яка звертається за судовим захистом. Судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який: має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання, але виходить за межі суб`єктивного права; пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом; є визначеним. Благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві або скарзі особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає; є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу або скаржнику. порушений суб`єктом владних повноважень.
Предметом позову у цій справі є рішення суб`єкта владних повноважень - Криворізької районної ради Дніпропетровської області від 30.03.2021 року №11-І/VІІІ «Про обрання голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VІІІ скликання».
В ході розгляду справи встановлено, що не прийняття позивачем участі у виборах голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області, як кандидата на цю посаду, обумовлена його власними діями, яка виразились у недотриманні вимог пункту 36.3 Регламенту, а саме позивачем не було надано особистої згоди на балотування та включення його до бюлетеню для таємного голосування з питання обрання голови районної ради.
Відтак, оскільки позивач, внаслідок власних дій не приймав участі у виборах голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області, як кандидат на цю посаду, суд вказує, що оскаржуване рішення не вплинуло та не могло вплинути на його права та охоронюваний законом інтерес бути обраним на посаду голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області.
Враховуючи означене, суд доходить висновку, що позивач не є учасником (суб`єктом) спірних правовідносин, а оскаржуване рішення Криворізької районної ради Дніпропетровської області від 30.03.2021 року №11-І/VІІІ «Про обрання голови Криворізької районної ради Дніпропетровської області VІІІ скликання» не порушує його права, та, як наслідок, не породжує для нього й права на захист, тобто права на звернення із цим адміністративним позовом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої палати Верховного суду від 04.03.2020 року у справі № 9901/216/19.
Щодо доводів позивача про протиправність дій, які виразились у порушенні черговості головування членів президії, суд зазначає про таке.
З моменту визнання повноважень депутатів Ради нового скликання Рада обирає тимчасову президію з числа депутатів Ради в кількості не більше п`яти осіб представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях Ради до обрання голови Ради (п. 11.1. Регламенту).
Як встановлено судом, на першому пленарному засіданні - 08.12.2020 року було обрано тимчасову президію з числа депутатів Криворізької районної ради Дніпропетровської області - 4 осіб ( ОСОБА_15 , ОСОБА_4 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 )
Також, на першому пленарному засіданні районної ради членами президії шляхом голосування більшістю голосів (3 із 4) було визначено наступний порядок почергового головування: 1. ОСОБА_15 , 2. ОСОБА_4 , 3. ОСОБА_16 , 4. ОСОБА_17
08.12.2020 року (перше пленарне засідання) головував ОСОБА_15
15.12.2020 року (друге пленарне засідання) головував ОСОБА_4
24.12.2020 року (третє пленарне засідання) відповідно до раніше встановленої черговості мав головувати ОСОБА_16 , проте останній не зареєструвався на пленарному засіданні та був відсутній, а отже пропустив свою чергу головування.
Означене також не було спростовано під час розгляду справи.
У зв`язку з чим, присутніми членами президії було прийнято колегіальне рішення (3 із 3), що черга головувати переходить до наступної особи, а саме до ОСОБА_17 .
Відтак, 30.03.2021 року (четверте пленарне засідання) враховуючи раніше встановлену черговість черга головувати перейшла знову до ОСОБА_15 , котрий головував на першому пленарному засіданні.
Таким чином, суд доходить висновку про безпідставність тверджень позивача та його представника щодо протиправність дій, які виразились у порушенні черговості головування членів президії.
Щодо доводів позивача про те, що спірне рішення було прийнято несвоєчасно, а саме на четвертому пленарному засіданні, замість другого, суд зазначає про таке.
Згідно з п.12.2. Регламенту, про порушення якого зазначає позивач, перша сесія у разі необхідності може складатися з двох пленарних засідань Ради.
Суд, при цьому зауважує, що п.12.2. Регламенту імперативно не обмежує кількість пленарних засідань на першій сесії районної ради, а лише має рекомендаційний характер.
Крім того, суд вказує, що п. 1.7. Регламенту зазначено, що разі наявності розбіжностей норм Регламенту з нормами чинного законодавства України, діють норми чинного законодавства України.
Відтак, відповідно ч.1 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.
Отже, суд вказує, що норми Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» не містять жодних обмежень щодо максимальної кількості пленарних засідань в рамках однієї сесії.
Таким чином, враховуючи викладене, суд доходить висновку про безпідставність доводів позивача щодо обмежень максимальної кількості пленарних засідань в рамках однієї сесії.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовної заяви.
Оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено, судові витрати, понесені позивачем, відповідно до ст. 139 КАС України не відшкодовуються.
Керуючись статтями 241 - 246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 26 листопада 2021 року.

Суддя В.В. Горбалінський