Справа № 160/15726/21
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
за участі секретаря судового засідання Алєксєєнко К.С.,
за участі: представника позивача: представника відповідача: Чапали Ю.О. не прибув
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про визнання протиправними та скасування окремих пунктів припису, -
07 вересня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати пункти припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 20.05.2021 року № 153/3.2-3.3-3.5-4.3 (Ц) - 7/21, а саме: пункти №1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 19, 20, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 41, 42, 43, 44, 47, 49, 50.
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що пункти припису від 20.05.2021 року № 153/3.2-3.3-3.5-4.3 (Ц) - 7/21, а саме: пункти №1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 19, 20, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 41, 42, 43, 44, 47, 49, 50 носять загальний характер та не конкретизують суті виявлених порушень, не вказують конкретний шлях їх усунення, що суперечить приписам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» , вони є незаконними, необґрунтованими, неправомірними та такими, що винесені з порушенням діючого законодавства України, а тому підлягають скасуванню.
Згідно статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності. Вищезазначеним висновком з оцінки впливу на довкілля встановлено екологічні умови провадження планованої діяльності в тому числі: здійснення планованої діяльності на підставі та з урахуванням документів, в тому числі дозвільного характеру, якими з огляду на вимоги чинного діючого законодавства регулюється та регламентується зазначена діяльність. 20.06.2019 року в Єдиному державному реєстрі ОВД оприлюднено Повідомлення про плановану діяльність «Коригування календарних планів розвитку гірничих робіт кар`єру № 1 до проекту «Розкриття і розробка глибоких горизонтів Глеюватського кар`єру (IV чергу поглиблення)». Гірнича частина 2019-2022рр., 2023-2030 рр., 2031-2035 рр.». Згідно Повідомлення рішенням про провадження планованої діяльності є Дозвіл на виконання будівельних робіт. У відповідності до статті 11 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля подаються суб`єктом господарювання для отримання рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування про провадження планованої діяльності, яке є підставою для початку провадження цієї діяльності, встановлює (затверджує) параметри та умови провадження планованої діяльності і приймається у формі документа дозвільного характеру або іншого акта органу державної влади чи органу місцевого самоврядування у порядку, встановленому законодавством для відповідних рішень. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, приймаючи рішення про провадження планованої діяльності, зобов 'язані врахувати висновок з оцінки впливу на довкілля.
Статтею 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», підключення об 'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються документи встановлені частиною 3 статті 37, зокрема результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля». Отже, з огляду на встановлене Повідомленням про провадження планованої діяльності рішенням про впровадження планованої діяльності «Коригування календарних планів розвитку гірничих робіт кар`єру № 1 до проекту «розкриття і розробка глибоких горизонтів Глеюватського кар`єра (IV чергу поглиблення» є Дозвіл на виконання будівельних робіт. Станом на момент проведення неревірки встановлено, що ПрАТ «ЦГЗК» реалізація планованої діяльності «Коригування календарних планів розвитку гірничих робіт кар`єру № 1 до проекту «розкриття і розробка глибоких горизонтів Глеюватського кар`єра (IV чергу поглиблення» здійснюється без наявності рішення про впровадження планованої діяльності - дозволу на виконання будівельних робіт, що є порушенням ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
Пунктом 4 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано реалізацію проектних рішень «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» здійснювати за наявності рішення про впровадження планованої діяльності. Під час проведення планової перевірки ПрАТ «ЦГЗК» держінспекторами було встановлено, що підприємством здійснюється гірничотехнічна рекультивація на території Глеюватського кар`єру згідно проекту «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» виконаного ДП ДПІ «Кривбаспроект» у 2014 році, на який отримано експертний звіт ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» від 29.02.2015 № 00-1225-14/ПБ. За 2018 рік обсяг рекультивації складає 3194,84 тис. m3. Висновок державної екологічної експертизи на проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» відсутній. 18.12.2017 року набув чинності Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», відповідно до статті 3 вищезазначеного закону проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» підлягає оцінці впливу на довкілля. До набрання чинності 18.12.2017 року Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», існувала процедура встановлена Законом України «Про екологічну експертизу» відповідно до якої, реалізація проектів і програм чи діяльності без позитивних висновків державної екологічної експертизи забороняється, (ч. 3 ст. 39 Закону України «Про екологічну експертизу»). Враховуючи те, що ч. 3 ст. 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля. А підприємством у встановленому законом порядку не отримано дозвільного документу, який би надав право у відповідності до норм чинного законодавства, суб`єкту господарювання реалізацію запланованих проектів підприємства. На суб`єкта господарювання поширюється вимоги Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Отже, ПрАТ «ЦГЗК» реалізується проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» з порушенням ст. З Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Згідно ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлені екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів. Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей. Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище. Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення). Згідно статті 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону. Висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля. На момент проведення перевірки у ПрАТ «ЦГЗК» висновок державної екологічної експертизи на проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» відсутній. Крім того, Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до ст. 2 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально- економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень. Відповідно до п. 14 ч. 3 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1-13 статті 3 можуть мати значний вплив на довкілля та підлягати оцінці впливу на довкілля. Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. При цьому, забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті 3, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності. Статтею 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що висновком з оцінки впливу на довкілля визначається допустимість чи обґрунтовується недопустимість провадження планованої діяльності та визначається екологічні умови її провадження. Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання та враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.
Пунктом 6 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано розробити інвентаризацію джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря відповідно до фактичного стану ПРАТ «ЦГЗК» з урахуванням виявлених джерел утворення викидів та обсягів викидів.
Пунктом 7 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з урахуванням виявлених джерел викидів. При обстежені території підприємства встановлено, що матеріали інвентаризації джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря та дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря не відповідають фактичному стану підприємства за переліком джерел викидів, а саме: на території шахти ім. Орджонікідзе - місця перепадів конвеєрів з 5 на 4 та з 4 на 3, в будівлі підйомних машин - маслостанція з резервуаром об`ємом 1,5 м3; на території ГТЦ 1 - в корпусі ТО і ТР приміщення для зберігання ємностей (4 од.) з відпрацьованими мастилами, АЗС рукав для заливу дизпалива в автотранспорт, на території автотранспортного цеху - бокси для стоянки автотранспорту - 19 од. Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від вище зазначених джерел утворення та джерел викидів відсутній, що є порушенням ст. ст. 10, 11, 34 Закону України «Про охорону атмосферного повітря». Технологічна схема видобутку і транспортування руди шахти ім. Орджонікідзе включає в себе ряд операцій, зокрема пересилка та транспортування руди на склад. Добуті магнетитові кварцити крупністю 0...300 мм видаються на поверхню скіповим підйомом стовбура шахти ім. Орджонікідзе в приймальний бункер надшахтної руди. З бункера добута рудна маса пластинчатим живильником ШС-12-30 розвантажується на закритий стрічковий конвеєр № 6 та системою послідовно установлених закритих конвеєрів №№5, 4, 3, 2 транспортується на склад. В ході проведення перевірки встановлено, що при транспортуванні руди на склад в місцях перепадів конвеєрів з 5 на 4 та з 4 на 3, відбувається процес зачистки просипів через обладнаний отвір у нижній частині галереї. Просипи завантажуються у автотранспорт, під галереєю обладнано місце для заїзду автотранспорту. В результаті вищезазначеної діяльності в атмосферне повітря потрапляють речовини у вигляді суспендованих твердих частинок, недиференційованих за складом (пил) - неорганізоване джерело викидів. В ході проведення перевірки в будівлі підйомних машин шахти ім. Орджонікідзе ПрАТ «ЦГЗК» виявлено маслостанцію з резервуаром об`ємом 1,5 м3. При здійсненні технологічних процесів відбувається долив масла до резервуару в результаті чого відбувається викиди: масел мінеральних нафтових (вертенне, машинне, циліндричне, тощо) - неорганізоване джерело викидів.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» викид - надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин. Джерело викиду - об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин. Відповідно до статті 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Згідно Наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 10.02.1995 № 7 «Про затвердження Інструкції про зміст та порядок складання звіту проведення інвентаризації викидів забруднюючих речовин на підприємстві» Неорганізований викид - викид, який надходить в атмосферу у вигляді ненаправлених потоків газопилової суміші від джерел забруднення не оснащених спеціальними спорудами для відведення газів газоходами, трубами та іншими спорудами. Відбір проб та вимірювання (інструментально-лабораторний контроль) здійснюється органами Держекоінспекції на підставі ДСТУ 8812:2018 Якість повітря. Викиди стаціонарних джерел. Настанови з відбирання проб. Вищезазначений стандарт установлює правила періодичного відбирання проб у газоходах стаціонарних джерел викидів в атмосферне повітря з метою подальшого визначення концентрації забруднювальних речовин. Отже, інструментально-лабораторні вимірювання неорганізованих джерел викидів не здійснюються.
Пунктом 8 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано розробити та узгодити згідно з вимогами чинного законодавства звіт з визначення показників емісій (питомих викидів) забруднюючих речовин в атмосферне повітря для ПрАТ «ЦГЗК». Щодо декларативного характеру припису. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877) за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Акт перевірки - документ, який фіксує факт проведення планових, позапланових перевірок суб`єктів господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. Держінспекторами за результатами здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) ПрАТ «ЦГЗК» складено відповідний акт з детальним описом виявлених порушень, та у відповідності до вимог Закону № 877 вручено в останній день перевірки суб`єкту господарювання. На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис. Держінспекторами за результатами здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) ПрАТ «ЦГЗК» на підставі відповідного акту, видано припис на усунення виявлених порушень 20.05.2021 № 153/3.2-3.5-4.3(Ц)-7/21. Відповідно до «Типової методики визначення питомих викидів від основних виробництв по галузях промисловості» звіт з визначення показників питомих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, узгоджений згідно вимог чинного законодавства для ПрАТ «ЦГЗК», відсутній. В зв`язку з вищевикладеним, довгострокове планування і розробка заходів щодо зниження обсягів викидів, визначення питомих капітальних вкладень і експлуатаційних витрат на заходи по охороні довкілля від забруднення, ведення державного обліку, складання державної звітності не відповідає фактичному стану ПрАТ «ЦГЗК».
Згідно зі статтею 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», підприємства, установи, організації та громадяни - суб`єкти підприємницької діяльності, що здійснюють викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря та діяльність яких пов`язана з впливом фізичних та біологічних факторів на його стан, зобов`язані: здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин тощо; вживати заходів щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин і зменшення впливу фізичних факторів; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік. При визначенні питомих викидів використовуються дані прямих інструментальних вимірювань, а також дані, які містяться у документах, у яких обґрунтовуються обсяги викидів, одержаних в ході інвентаризації викидів забруднюючих речовин. Розрахунки питомих викидів виконуються на основі Типової методики визначення питомих викидів від основних виробництв по галузях промисловості, яка затверджена в Мінприроди України 25.12.2000 р. Оформлення звіту відбувається за типовою Формою надання показників емісії (питомих викидів) промислових виробництв. Вищезазначеною методикою встановлено перелік виробництв та технологічних процесів, для яких в першу чергу проводиться визначення питомих викидів, серед яких зокрема: виробництво окатишів. Затверджені у встановленому порядку питомі викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря обов`язкові для застосування при визначенні валових обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря на підприємстві під час ведення державного обліку в галузі охорони атмосферного повітря та обчислення збору (екологічного податку), який справляється за викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин стаціонарними джерелами забруднення.
Отримані за допомогою питомих викидів валові викиди забруднювальних речовин в атмосферне повітря використовуються при довгостроковому плануванні і розробці заходів щодо зниження обсягів викидів, визначенні питомих капітальних вкладень і експлуатаційних витрат на заходи по охороні довкілля від забруднення, веденні державного обліку, складанні державної звітності. На основі питомих викидів забруднювальних речовин визначаються ліміти викидів, що є підставою для обчислення суми збору, який справляється за викиди в атмосферне повітря стаціонарними джерелами забруднення. Використання показників емісії (питомих викидів) при інвентаризації дозволяє оцінити валові (т/рік) та середньостатистичні (кг/годину) викиди розрахунковим методом на основі найбільш зручних еколого-технологічних характеристик процесів. Отже, ПрАТ «ЦГЗК» не вжито господарських, технічних та інших заходів щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря з метою довгострокового планування і розробки заходів щодо зниження обсягів викидів, визначення питомих капітальних вкладень і експлуатаційних витрат на заходи по охоронні довкілля від забруднення, ведення державного обліку, складання державної звітності.
Пунктом 19 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано розробити індивідуальні балансові норми водоспоживання та водовідведення на одиницю продукції відповідно до фактичного стану підприємства. Діяльність щодо водопостачання та водовідведення підприємство здійснює згідно «Індивідуальних балансових норм водоспоживання та водовідведення на одиницю продукції, що випускається ПрАТ «ЦГЗК», які розроблені в 2019 році та погоджені регіональним офісом водних ресурсів в Дніпропетровській області. Згідно Індивідуальних балансових норм план виробництва залізорудного концентрату у 2019 році склав 4420,00 тис.т на рік, але згідно Звіту про виробництво та реалізацію промислової продукції у 2020 році вироблено 4903,9 тис. т концентрату; по Петровському кар`єру план добування залізної руди складає 6300,00 тис. т на рік, але згідно форми 5-гр обсяг видобутку перевищив розрахункове значення. Зважаючи на вищевикладене існуючі Індивідуальні балансові норми не відповідають фактичному стану підприємства, що є порушенням ст. ст. 40, 44 Водного кодексу України. Відповідно до статті 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані: економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод.
Пунктом 20 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано забезпечити повноту та достовірність інформації в процесі збирання та обробки даних для складання статистичної звітності. При перевірці державної статзвітності по формі 2-ТП (водгосп) виявлено, що ліміт використання питної води із мереж КП «Кривбасводоканал» в 2019 році не дотримано, а саме: в 2019 році фактично використано 354,4 тис. мЗ, при погоджених 342,4 тис. м3., що є порушенням ст. 44 Водного кодексу України, ст. 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та є невиконанням умов Дозволу на СВК 628/ДП/49д-19. Згідно зі статтею 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», об`єкти, що шкідливо впливають або можуть вплинути на стан навколишнього природного середовища, види та кількість шкідливих речовин, що потрапляють у навколишнє природне середовище, види й розміри шкідливих фізичних та біологічних впливів на нього підлягають державному обліку. Підприємства, установи та організації проводять первинний облік у галузі охорони навколишнього природного середовища і безоплатно подають відповідну інформацію органам, що ведуть державний обліку цій галузі. Збір, обробка і подання відповідним державним органам зведеної статистичної звітності про обсяги викидів, скидів забруднюючих речовин, використання природних ресурсів, виконання завдань по охороні навколишнього природного середовища та іншої інформації, ведення екологічних паспортів здійснюється в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України. На підставі статті 25 Водного кодексу України державний облік водокористування ведеться з метою систематизації даних про забір та використання вод, скидання зворотних вод та забруднюючих речовин, наявність систем оборотного водопостачання та їх потужність, а також про діючі системи очищення стічних вод та їх ефективність. Державний облік та аналіз стану водокористування здійснюються шляхом подання водокористувачами звітів про водокористування. Організація ведення державного обліку водокористування здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. У відповідності до статті 66 Водного кодексу України, під час користування водними об`єктами для промислових потреб водокористувачі зобов`язані дотримувати встановлених умов спеціального водокористування, екологічних вимог, а також вживати заходів щодо зменшення витрат води (особливо питної). Ліміти споживання питної води для промислових потреб з комунальних і відомчих господарсько-питних водопроводів встановлюються місцевими радами за погодженням з обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.
У 2018 році ТОВ «ЦЕРН» виконано інвентаризацію відходів, якою передбачено, що на території ПРАТ«ЦГЗК» утворюється 57 видів відходів (лист Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 24.01.2019 № 3-529/0/261-19). Слід зазначити, що в матеріалах інвентаризації не враховані всі види відходів, які утворюються при діяльності підприємства, а саме: керамічні фільтрувальні елементи від дискових вакуумних фільтрів відпрацьовані, відходи клінічні, шлам градирень, відпрацьовані картриджі фільтра установки водопідготовки тощо. Зважаючи на вищевикладене підприємством здійснюється складання статистичної звітності по формі № 1 - відходи без врахування неврахованих у матеріалах інвентаризації відходів. У відповідності до статті 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», об`єкти, що шкідливо впливають або можуть вплинути на стан навколишнього природного середовища, види та кількість шкідливих речовин, що потрапляють у навколишнє природне середовище, види й розміри шкідливих фізичних та біологічних впливів на нього підлягають державному обліку. Підприємства, установи та організації проводять первинний облік у галузі охорони навколишнього природного середовища і безоплатно подають відповідну інформацію органам, що ведуть державний обліку цій галузі. Збір, обробка і подання відповідним державним органам зведеної статистичної звітності про обсяги викидів, скидів забруднюючих речовин, використання природних ресурсів, виконання завдань по охороні навколишнього природного середовища та іншої інформації, ведення екологічних паспортів здійснюється в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України. Згідно зі статтею 17 Закону України «Про відходи», суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані: на основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти і вести первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, і подавати щодо них статистичну звітність у встановленому порядку.
Щодо строку усунення порушень: Статистичні дані - інформація, отримана на підставі проведених статистичних спостережень, що опрацьована і подана у формалізованому вигляді відповідно до загальноприйнятих принципів та методології. Статистичні дані, що є результатом зведення та угруповання первинних даних, за умови забезпечення їх знеособленості являють собою зведену знеособлену статистичну інформацію. Статистична звітність по формі № 1 - відходи та 2 ТП - водгосп є річними формами звітності: 2 - ТП водгосп подається до 1 лютого наступного за звітним роком, а форма № 1 - відходи подається до 28 лютого наступного за звітним роком. Отже, збір та обробка інформації з метою складання статистичної звітності здійснюється на протязі звітного року. В зв`язку з чим ПрАТ «ЦГЗК» з метою забезпечення повноти та достовірності інформації в процесі збирання та обробки даних для складання статистичної звітності, з огляду на виявлені порушення видано п. 20 припису із як можливо найшвидшим терміном з якого підприємство зможе розпочати, збір інформації з врахуванням порушень викладених у акті перевірки.
Відповідно до статті 105 Водного Кодексу України - підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувані промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод. Згідно зі статтею 107 Водного Кодексу України, шкідливою дією вод, зокрема є заболочення, підтоплення і засолення земель, спричинені підвищенням рівня грунтових вод внаслідок ненормованої подачі води під час зрошення, витікання води з водопровідно- каналізаційних систем та перекриття потоків підземних вод при розміщенні великих промислових та інших споруд. Під час проектування водогосподарських та інших об`єктів повинна враховуватися можлива шкідлива дія вод, а під час експлуатації цих об`єктів - вживатися заходи щодо її запобігання, а саме: залуження та створення лісонасаджень на прибережних захисних смугах, схилах, балках та ярах; будівництво протиерозійних гідротехнічних споруд, земляних валів, водоскидів, захисних дамб, водосховищ-регуляторів; спорудження дренажу; укріплення берегів тощо.
Під час проведення заходу державного нагляду (контролю) за додержанням вимог природоохоронного законодавства встановлено: на території автотранспортного цеху експлуатуються очисні споруди зливових стоків. На підприємстві в наявності робочий проект «АТЦ. Очисні споруди зливових стоків», виконаний ТОВ «КривбасГеоПроект», у 2007 році. Розділ ОВНС та відповідне погодження згідно з вимогами чинного законодавства вищезазначеного проекту відсутнє. На території гірничо - транспортного цеху №1 експлуатується комплекс очисних споруд згідно робочого проекту «Промплощадка ГДЦ-1. Очисные сооружения ливневой канализации», з розділом ОВНС виконаний у 2005 році Українським науково-дослідним та проектно вишукувальним інститутом промислової технології «УкрНІПІпромтехно-логії» Згідно вищезазначеного проекту до складу комплексу очисних споруд входить: приймальна камера, приймальний резервуар, каналізаційна насосна станція, блочна установка очистки, резервуар очищених дощових стоків, водовідвідний залізобетонний лоток. Акти скритих робіт щодо влаштування вищезазначених споруд на розгляд не надано. За візуальним оглядом вищезазначених споруд встановлено, що каналізаційна насосна станція відсутня. Підприємством не підтверджено факт наявності насосної станції. Вищезазначене свідчить про невиконання проектних рішень. Погодження проектно-технічної документації згідно чинного законодавства відсутнє. Відповідно до пункту 15 постанови Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 р. № 808 «Про затвердження переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку», яка втратила чинність 28.02.2019 нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт очисних споруд відносились до переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Таким чином ПРАТ «ЦГЗК» під час реалізації робочого проекту «АТЦ. Очисні споруди зливових стоків» у 2007 році та робочого проекту «Промплощадка ГДЦ-1. Очисные сооружения ливневой канализации» у 2005 році повинно було отримати погодження проектно-технічної документації згідно вимог на той момент діючого законодавства. Згідно зі ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», встановлені екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів. Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей.
Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище. Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення). Статтею 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначено, що дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону. Висновки державної екологічної експертизи, одержані до введення в дію цього Закону, зберігають чинність та мають статус висновку з оцінки впливу на довкілля. Крім того, Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Згідно зі ст. 2 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень. Відповідно до п. 14 ч. 3 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1-13 статті 3 можуть мати значний вплив на довкілля та підлягати оцінці впливу на довкілля. Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. При цьому, забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті 3, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.
Статтею 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено, що висновком з оцінки впливу на довкілля визначається допустимість чи обґрунтовується недопустимість провадження планованої діяльності та визначається екологічні умови її провадження. Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання та враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності. Враховуючи, що пункти 30-31 припису містить вказівки на конкретні порушення норм діючого природоохоронного законодавства та відповідають формі, яка визначена законодавством для приписів суб`єкта владних повноважень, вважаємо, що пункти 30-31 припису № 153/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21 від 20.05.2021 не підлягає скасуванню.
Пунктом 34 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано забезпечити оформлення правовстановлюючих документів на користування земельною ділянкою загальною площею 3062,9 га розташованої на території Лозуватської, Глеюватської с/р, на якій розміщене хвостосховище ПРАТ «ЦГЗК» згідно вимог чинного законодавства. Під час проведення планової перевірки ПРАТ «ЦГЗК» держінспекторами було встановлено, що користування земельною ділянкою загальною площею 3062,9 та розташованої на території Лозуватської, Глеюватської с/р, на якій розміщене хвостосховище ПрАТ «ЦГЗК» здійснюється за відсутності правовстановлюючих документів оформлених згідно вимог чинного законодавства. Крім того, згідно публічної кадастрової карти (Державний земельний кадастр) зазначена земельна ділянка не оформлена. Слід зазначити, що Постанова від 02 квітня 2002 р. № 449 «Про затвердження форм державного акта на право власності на земельну ділянку державного акта на право постійного користування земельною ділянкою», на яку спирається в своєму позові ПрАТ «ЦГЗК» втратила чинність 23.07.2013 році.
Статтею 92 Земельного кодексу України не передбачено набуття земельних ділянок в постійне користування підприємством, а наявність державного акту на право постійного користування землею не звільняє відповідача від обов`язку виготовлення правовстановлюючих документів на право користування земельною ділянкою. Згідно інформації вказаної підприємством ВАТ «ЦГЗК» перетворено в ПрАТ «ЦГЗК». Таким чином, ПрАТ «ЦГЗК» стало правонаступником усіх прав і обов`язків ВАТ «ЦГЗК». Право постійного користування земельною ділянкою припиняється у разі реорганізації землекористувача, оскільки земельне законодавство не передбачає автоматичного переходу права користування до юридичної особи, яка утворилась в процесі реорганізації. Однак підприємством, не було вжито жодних заходів щодо використання земельної ділянки у відповідності до статті 125, 126 Земельного кодексу України, тому Державна екологічна інспекція вважає, що жодних правових підстав користуватись земельною ділянкою площею 3062,9 га, у ПрАТ «ЦГЗК» немає і потребує оформлення у відповідності до вимог чинного законодавства.
Відповідно до Земельного Кодексу України (в редакції від 13.03.1992 на момент видачі державного акту на право постійного користування землею) і Земельного Кодексу України (в редакції від 25.10.2001) не передбачають жодних виняткових підстав для набуття права користування земельними ділянками правонаступниками-колишніх землекористувачів. Згідно з статтею 19 Земельного Кодексу України (в редакції від 13.03.1992) та статтею 123 Земельного Кодексу України (в редакції від 25.10.2001) надання земельних ділянок юридичним особам у користування здійснюється на підставі рішень органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування за проектами відведення цих ділянок. Згідно зі статтею 92 Земельного кодексу України права постійного користування земельною ділянкою із земель державної та комунальної власності набувають: а) підприємства, установи та організації, що належать до державної та комунальної власності; б) громадські організації інвалідів України, їх підприємства (об`єднання), установи та організації: в) релігійні організації України, статути (.положення) яких зареєстровано у встановленому законом порядку, виключно для будівництва і обслуговування культових та інших будівель, необхідних для забезпечення їх діяльності; г) публічне акціонерне товариство залізничного транспорту загального користування, утворене відповідно до Закону України «Про особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування».
Щодо правомірності пунктів 35-37 оскаржуваного припису. Розробити інвентаризацію відходів, що утворюються при діяльності підприємства, відповідно до фактичного стану підприємства; визначити склад і властивості всіх видів відходів та ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини; розробити нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів у технологічних процесах та нормативи питомих показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства. Забезпечити ведення первинного поточного обліку кількості відходів за формою 1-ВТ в повному обсязі згідно вимог законодавства. Розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства. Під час проведення планової перевірки ПрАТ «ЦГЗК» держінспекторами було встановлено, що у 2018 році ТОВ «ЦЕРН» виконано інвентаризацію відходів згідно якої на території ПрАТ«ЦГЗК» утворюється 57 видів відходів (лист Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 24.01.2019 № 3-529/0/261-19). В матеріалах інвентаризації не враховані всі види відходів, які утворюються при діяльності підприємства, а саме: керамічні фільтрувальні елементи від дискових вакуумних фільтрів відпрацьовані, відходи клінічні, шлам градирень, відпрацьовані картриджі фільтра установки водопідготовки тощо. Норми утворення, склад, властивості, ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища визначено не для всіх видів відходів. Показник загального утворення відходів розраховано не достовірно. Дозвіл у сфері поводження з відходами відсутній. Первинний поточний облік кількості відходів, які утворюються на підприємстві за формою 1-ВТ ведеться не достовірно (не вказані всі види відходів які утворюються при діяльності підприємства та без урахування неврахованих в матеріалах інвентаризації вищезазначених видів відходів). Технічні паспорти відходів (ТПВ) розроблені та погоджені Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 11.03.2019 № 3-1857/0/261-19, але не на всі види відходів, що утворюються на підприємстві. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про відходи» до обов`язків суб`єктів господарської діяльності у сфері поводження з відходами відноситься визначення складу та властивостей відходів, що утворюються, а також ступінь небезпечності відходів для навколишнього природного середовища та здоров`я людини відповідно до нормативно- правових актів, які затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища. На основі матеріально-сировинних балансів виробництва виявляти і вести первинний поточний облік кількості, типу і складу відходів, що утворюються, збираються, перевозяться, зберігаються, обробляються, утилізуються, знешкоджуються та видаляються, і подавати щодо них статистичну звітність у встановленому порядку. Згідно зі ст. 26 Закону України «Про відходи», державному обліку та паспортизації підлягають в обов`язковому порядку всі відходи, що утворюються на території України і на які поширюється дія цього Закону. Відповідно до ст. 7 Закону України «Про відходи» нормативи у сфері поводження з відходами розробляються відповідними міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, підприємствами, установами, організаціями за погодженням із уповноваженими органами виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища. Згідно зі Порядком ведення державного обліку та паспортизації відходів, затвердженого Постановою КМУ від 01.11.1999 року № 2034. Паспортизація відходів - процес послідовного збирання, узагальнення та зберігання відомостей про кожний конкретний вид відходів, їх походження, технічні, фізико-хімічні, технологічні, екологічні, санітарні, економічні та інші показники, методи їх вимірювання і контролю, а також про технології їх збирання, перевезення, зберігання, оброблення, утилізації, видалення, знешкодження і захоронення. Паспортизація відходів ведеться підприємствами з метою їх вичерпної ідентифікації та визначення оптимальних шляхів поводження з ними. Паспортизація відходів передбачає складення і ведення паспортів відходів, відповідно до державного класифікатора ДК 005-96 «Класифікатор відходів» та номенклатури відходів. Отже, пункти 35-37 припису містять вказівки на конкретні порушення норм діючого природоохоронного законодавства та відповідає формі, яка визначена законодавством для приписів суб`єкта владних повноважень, тому, пункти 35-37 припису № 153/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21 від 20.05.2021 не підлягають скасуванню.
Відповідно до статті 222 Господарського кодексу України про результати розгляду претензії заявник має бути повідомлений письмово. Відповідь на претензію підписується повноважною особою або представником одержувача претензії та надсилається заявникові рекомендованим або цінним листом або вручається йому під розписку. На даний час позицію підприємства з питання відшкодування заподіяних державі збитків до Держекоінспекції не повідомлено. Відповідно до ст. 17 Закону України «Про відходи», до обов`язків суб`єктів господарської діяльності у сфері поводження з відходами відноситься забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки (п.д)); здійснювати організаційні, науково-технічні та технологічні заходи для максимальної утилізації відходів, реалізації чи передачі їх іншим споживачам, підприємствам, установам та організаціям, що займаються збиранням, обробленням та утилізацією відходів, а також забезпечувати за власний рахунок екологічно обґрунтоване видалення тих відходів, що не підлягають утилізації (п. є); не допускати змішування відходів, якщо це не передбачено існуючою технологією та ускладнює поводження з відходами або не доведено, що така дія відповідає вимогам екологічної безпеки (п. ж); здійснювати контроль за станом місць чи обєктів розміщення власних відходів (п. и).
Відповідно до ст. 33 Закону України «Про відходи», зберігання та видалення відходів здійснюється відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення).
Враховуючи, що пункт 41 припису містить вказівки на конкретні порушення норм діючого природоохоронного законодавства та відповідає формі, яка визначена законодавством для приписів суб`єкта владних повноважень, вважаємо, що пункт 41 припису № 153/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21 від 20.05.2021 не підлягає скасуванню.
Щодо правомірності пункту 42 оскаржуваного припису. Не допускати знищення зелених насаджень до ступеня припинення росту без відповідних дозвільних документів на знесення зелених насаджень. Так, при обстеженні територій ПрАТ «ЦГЗК» зафіксовано факти знищення зелених насаджень до ступеня припинення росту без відповідних дозвільних документів на знесення зелених насаджень: біля КПП № 50 поряд з залізничним переїздом виявлено 13 пнів дерев (берест) діаметрами: 8 см-1 од., 9 см- 2 од., 11 см- 2 од., 12 см- 3 од., 13 см - 2 од., 14 см- 1 од., 15 см- 1 од, 17 см-1 од; на території ЦТЕЗ виявлено 3 пня дерева (берест), діаметрами: 10 см- 1 од., 12 см-1 од, 18 см-1 од. За вищезазначені порушення вимог природоохоронного законодавства до адміністративної відповідальності притягнуто посадову особу підприємства відповідно до ст. 153 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу на суму 510 грн., постанову виконано добровільно в повному обсязі. Даний пункт 42 припису містить вказівки на конкретні порушення норм діючого природоохоронного законодавства та відповідає формі, яка визначена законодавством для приписів суб`єкта владних повноважень, вважаємо, що пункт 42 припису № 153/3.2-3.3-3.5- 4.3(Ц)-7/21 від 20.05.2021 не підлягає скасуванню, так як є порушенням ст. 25 Закону України «Про рослинний світ». Відповідно до ст. 25 Закону України «Про рослинний світ», охорона рослинного світу передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження просторової, видової, популяційної та ценотичної різноманітності і цілісності об`єктів рослинного світу, охорону умов їх місцезростання, збереження від знищення, пошкодження, захист від шкідників і хвороб, а також невиснажливе використання.
Пунктом 43 оскаржуваного припису суб`єкту господарювання було приписано забезпечити здійснення діяльності з підтримання режиму гідрозахисту ш. «Гігант- Глибока» ПРАТ «ЦГЗК» у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Відповідно до ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» - господарська діяльність, що призводить до скидання у водні об`єкти, та забір за умови, що водозабір підземних вод перевищує 300 кубічних метрів на добу, відносяться до другої категорії видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля. Зважаючи на вищевикладене, ПрАТ «ЦГЗК» здійснює вищезазначену діяльність без висновку з оцінки впливу на довкілля. Згідно з вимогами ст. 54 Кодексу України про надра, після вироблення запасів корисних копалин, а також у разі, коли за техніко-економічними розрахунками та іншими обґрунтуваннями подальша розробка родовищ чи його частин є недоцільною або неможливою, гірничодобувні об`єкти або ділянки цих об`єктів підлягають ліквідації чи консервації. У разі повної або часткової ліквідації чи консервації гірничодобувного об`єкта гірничі виробки повинні бути приведені у стан, який гарантує безпеку людей, майна і навколишнього природного середовища, а в разі консервації - гарантує також і збереження родовищ, гірничих виробок на весь період консервації. У разі ліквідації гірничодобувних об`єктів повинно бути вирішено також питання про можливе використання гірничих виробок і свердловин для інших цілей суспільного виробництва. Ліквідація і консервація гірничодобувних об`єктів або їх ділянок здійснюються за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, та іншими заінтересованими органами в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері гірничого нагляду та промислової безпеки. Підтверджуючу інформацію щодо виконання вищезазначених вимог підприємством на розгляд не надано.
ПрАТ «ЦГЗК» до суду подано відповідь на відзив щодо позовної заяви, в якому позивач зазначив про безпідставність та необґрунтованість доводів, які викладені відповідачем у відзиві на позовну заяву.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.09.2021 року, зазначена вище справа була розподілена та 08.09.2021 року передана судді Пруднику С.В.
Ухвалою суду від 13.09.2021 року відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.
У судове засідання 12.11.2021 року прибув представник позивача.
Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце проведення судового зсідання був повідомлений належним чином.
Представник позивача позов підтримав та просив задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід задовольнити повністю з огляду на наступне.
Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що в період з 27.04.2021 по 13.05.2021 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) у приватному акціонерному товариству "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" на підставі наказу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 22.04.2021 № 677 та Посвідчення (направлення) на проведення планової перевірки № 4-536-22 від 22.04.2021.
Підстави для здійснення перевірки: План здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік, затверджений наказом Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 №114, План здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2021 рік, затверджений наказом Державної екологічної інспекції України від 27.11.2020 № 454.
Предмет перевірки: перевірка дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
За результатами проведеної планової перевірки відповідачем було складено акт № 153/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21 від 13.05.2021 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Скориставшись своїм правом, позивач 13.05.2021 надав відповідачу свої заперечення до акту.
Означені заперечення не були враховані відповідачем, та на підставі акту, відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 року № 230, Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затверджене наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 № 62 та наказу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 22.04.2021 № 677-П. з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час проведення заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища в період з 27.04.2021 року по 13.05.2021 року, фахівцями відповідача складено припис на усунення виявлених порушень від 20.05.2021 № 15 3/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21, відповідно до якого позивачу для вжиття заходів приписано 50 пунктів:
Термін виконання - 30.06.2021 року.
- п. 2) реалізацію планованої діяльності «Коригування календарних планів розвитку гірничих робіт кар`єру № 1 до проекту «розкриття і розробка глибоких горизонтів Глеюватського кар`єра (IV чергу поглиблення)» здійснювати за наявності рішення про впровадження планованої діяльності;
Термін виконання - 30.07.2021 року.
Обґрунтування - ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»;
Термін виконання - 20.05.2021 року.
- п. 4) реалізацію проектних рішень «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні)» здійснювати за наявності рішення про впровадження планованої діяльності.
Термін виконання - 20.05.2021 року.
Обґрунтування -ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»;
Термін виконання - 20.09.2021 року.
- п. 6) розробити та узгодити згідно з вимогами чинного законодавства звіт з визначення показників емісій (питомих викидів) забруднюючих речовин в атмосферне повітря для ПРАТ «ЦГЗК».
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 10 ст. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»;
- п. 7) Отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з урахуванням виявлених джерел викидів.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 10 ст. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря»;
- п. 8) розробити та узгодити згідно з вимогами чинного законодавства звіт з визначення показників емісій (питомих викидів) забруднюючих речовин в атмосферне повітря для ПРАТ «ЦГЗК».
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», ст. 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»;
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Термін виконання - 20.05.2021 року.
Термін виконання - 20.05.2021 року.
- п. 19) розробити індивідуальні балансові норми водоспоживання та водовідведення на одиницю продукції відповідно до фактичного стану підприємства.
Термін виконання - 30.07.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 40, 44 Водного кодексу України;
- п. 20) забезпечити повноту та достовірність інформації в процесі збирання та обробки наданих для складання статистичної звітності.
Термін виконання - 20.05.2021 року.
Обґрунтування - ст. 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища, ст. 44 Водного кодексу України, ст. 17 Закону України «Про відходи»;
- п. 21) усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв: організувати систему водовідведення від автомийки на території автотранспортного цеху.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 44 Водного кодексу України, п. п. 2, 4 умов Дозволу на СВК 628/ДП/49д-19;
- п. 22) усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв: привести до стану приданого до експлуатації лоток системи зливової каналізації на території АЗС ГТЦ № 1.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 44 Водного кодексу України, п.п. 2, 4 умов Дозволу на СВК 628/ДП/49д-19;
- п. 23) усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв: ліквідувати підтікання технічної води на сальниковій задвижці лівого водоводу на території ремонтно-механічної дільниці цеху шламового господарства.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 44 Водного кодексу України, п.п. 2, 4 умов Дозволу на СВК 628/ДП/49д-19;
- п. 24) усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв: ліквідувати засмічення та заростання нагорної канави № 2 цеху шламового господарства.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 44 Водного кодексу України, п.п. 2, 4 умов Дозволу на СВК 628/ДП/49д-19;
- п. 25) вжити заходи щодо попередження забруднення зливової поверхні, а саме усунути проливи паливо-мастильних матеріалів на території ремонтно- механічної дільниці цеху шламового господарства.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 44. 49 Водного кодексу України, п. 4 умов Дозволу на СВК 628/ДП/49д-19;
- п. 26) забезпечити дотримання встановлених правил і режиму експлуатації хвостосховища - відновити спроможність аварійної ємності акумулювати об`єм стічних вод, який надходить до неї (в тому числі при паводку).
Термін виконання - 20.09.2021 року.
- п. 27) забезпечити дотримання встановлених правил і режиму експлуатації хвостосховища - здійснити оцінку стану дренажних пристроїв в повному обсязі; здійснити дослідження щодо стану укосів, берм і облицювання каналів, наявність під ними вимоїн, розкриття швів, заростання і замулювання.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
- п. 28) забезпечити дотримання встановлених правил і режиму експлуатації хвостосховища - встановити електронні витратоміри з метою отримання достовірної інформації щодо перехвату фільтраційної води і повернення її в повному об`ємі.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
- п. 29) забезпечити дотримання встановлених правил і режиму експлуатації хвостосховища - деталізувати спостереження за мінералізацією води в свердловинах для виконання повного моніторингу за впливом хвостосховища на забруднення прилеглої території.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
- п. 30) забезпечити узгодження робочого проекту «АТЦ. Очисні споруди зливових стоків» згідно до вимог чинного законодавства.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»;
- п. 31) забезпечити узгодження робочого проекту «Промплощадка ГДЦ-1. Очисные сооружения ливневой канализации» згідно до вимог чинного законодавства.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»;
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» ст. 32 Закону України «про охорону атмосферного повітря»;
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»;
- п. 34) Забезпечити оформлення
правовстановлюючих документів на користування земельною ділянкою загальною площею 3062,9 га розташованої на території Лозуватської, Глеюватської с/р, на якій розміщене хвостосховище ПРАТ «ЦГЗК» згідно вимог чинного законодавства
Термін виконання - 20.11.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 92, 93, 124-126 Земельного Кодексу України;
- п. 35) розробити інвентаризацію відходів, що утворюються при діяльності підприємства, відповідно до фактичного стану підприємства; визначити склад і властивості всіх видів відходів та ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини; розробити нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів у технологічних процесах та нормативи питомих показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 7, 17, 26 Закону України «Про відходи»;
- п. 36) забезпечити ведення первинного поточного обліку кількості відходів за формою 1 -ВТ в повному обсязі згідно вимог законодавства.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 17 Закону України «Про відходи»;
- п. 37) розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства.
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. 26 Закону України «Про відходи», постанова КМУ від 01.11.1999 №2034;
- п. 38) забезпечити вжиття заходів щодо приведення діяльності з поводження 3 небезпечними відходами (відпрацьованими мастилами (оливами)) у відповідність до постанови КМУ від 17.12.2012 № 1221 «Деякі питання збирання, перевезення, зберігання, оброблення (перероблення), утилізації та/або знешкодження відпрацьованих мастил (олив)». Отримати ліцензію на право провадження господарської діяльності з поводження 3 небезпечними відходами (відпрацьованими мастилами (оливами)).
Термін виконання - 20.09.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 17. 32, 33, 34 Закону України «Про відходи», вимог постанови КМУ від 17.12.2012 № 1221 «Деякі питання збирання, перевезення, зберігання, оброблення (перероблення), утилізації та/або знешкодження відпрацьованих мастил (олив)»;
- п. 39) Забезпечити роздільне збирання та належне зберігання відходів різних класів небезпеки: на території фабрики огрудкування; на території ЦШГ; між КПП № 50 та залізничного переїзду; на території ЦТЕЗ.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 17, 32, 33, 34 Закону України «Про відходи»;
- п. 40) забезпечити роздільне збирання та зберігання відходів різного морфологічного складу: на території ЦШГ; на території ЦТЕЗ .
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 17, 33 Закону України «Про відходи».
- п. 41) забезпечити вжиття заходів із запобігання забрудненню (засміченню) земельних ділянок на території підприємства.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 35 Закону України «Про охорону земель», ст. 164 Земельного кодексу України, ст. ст. 17, 33 Закону України «Про відходи», ст. ст. 44, 105 Водного кодексу України;
- п. 42) не допускати знищення зелених насаджень до ступеня припинення росту без відповідних дозвільних документів на знесення зелених насаджень.
Термін виконання - 20.05.2021 року.
Обґрунтування - ст. 25 Закону України «Про рослинний світ»;
- п. 43) забезпечити здійснення діяльності з підтримання режиму гідрозахисту ш. «Гігант-Глибока» ПРАТ «ЦГЗК» у відповідності до вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
Термін виконання - 20.05.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 3, 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля»;
- п. 44) надати на розгляд до Державної екологічної інспекції інформацію та підтверджуючі документи, »що не були надані в ході проведення перевірки згідно п.п. 27, 28. 29, 30 акту складеного за результатами перевірки від 13.05.2021 № 153/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. ст. 8. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»;
- п. 45) забезпечити подання інформації про стан поводження з відпрацьованими мастилами (оливами).
Термін виконання - 20.05.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 5, 17 Закону України «Про відходи», п. 4, п. 5, п. 8 ПКМУ №1221 від 17.12.2012;
- п. 46) усунути порушення правил поводження з відходами, а саме розливи відпрацьованих нафтопродуктів на твердому покритті та порушення правил зберігання відходів виявлені на території Гіетрівського кар`єру.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 17 Закону України «Про відходи»;
- п. 47) забезпечити проведення технічного навчання і перевірки знань з правил технічної експлуатації установок очистки газу та не розроблено інструкцію з експлуатації установок очистки газу відповідно до умов їх роботи (Петрівський кар`єр).
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 10 Закону України «про охорону атмосферного повітря». Правила, затверджені наказом № 52;
- п. 48) усунути порушення ведення первинного обліку забору та використання води із артезіанських свердловин на території Петрівського кар`єру.
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 44 Водного Кодексу України;
Термін виконання - 15.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. 35 Закону України «Про охорону земель», ст. 164 Земельного кодексу України, ст. ст. 17, 33 Закону України «Про відходи»;
Термін виконання - 30.06.2021 року.
Обґрунтування - ст. ст. 35. 46 Закону України «Про охорону земель».
Вважаючи пункти №1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 19, 20, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 41, 42, 43, 44, 47, 49, 50 припису протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.
Згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі - Положення № 275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення № 275).
Діяльність територіальних та міжрегіональних територіальних органів Держекоінспекції регулюється положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженим наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07 квітня 2020 року № 230 (далі - Положення № 230).
Відповідно до Положення № 230, Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується.
Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідних областей, міст Києва та Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.
Відповідно до п. 2 розділу II Положення № 230, Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: 1) про екологічну та радіаційну безпеку; 2) про охорону земель, надр; 3) про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; 4) про охорону атмосферного повітря; 5) про охорону, захист, використання та відтворення лісів; 6) про раціональне використання, відтворення і охорону об`єктів тваринного світу; 7) про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; 8) щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; 9) про охорону, утримання і використання зелених насаджень; 10) про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; 11) щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; 12) з питань дотримання положень Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення (CITES); 13) під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; 14) про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; 15) про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду; 16) з питань поводження з відходами; 17) у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх для утилізації; 18) щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами; 19) щодо дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі; 20) у сфері озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає, зокрема, Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V» (далі - Закон № 877-V).
В абз. 2, 3 частини першої статті 1 вказаного Закону визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 № 1264-XII, державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.
Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.
Порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.
Відповідно до статті 4 Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Статтею 5 Закону № 877-V визначено, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.
Відповідно до статті 7 Закону № 877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
Відповідно до вимог статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 № 1264-XII, до компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища належить надання обов`язкових до виконання приписів щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції, та здійснення контролю за їх виконанням.
Відповідно до ч. ч. 7-8 ст. 7 Закону № 877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Таким чином, включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документу, що складається за результатами заходу державного нагляду.
Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05.06.2019 року у справі №816/581/16
Відповідно до ч. 9 ст. 7 Закону № 877-V, розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.
Як вбачається з наявних у справі матеріалів, та як вже зазначалось вище, що на підставі акту, відповідно до ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275, Положення про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 року № 230, Положення про Державну екологічну інспекцію Придніпровського округу, затверджене наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 № 62 та наказу Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 22.04.2021 № 677-П. з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час проведення заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища в період з 27.04.2021 року по 13.05.2021 року, фахівцями відповідача складено припис на усунення виявлених порушень від 20.05.2021 № 15 3/3.2-3.3-3.5-4.3(Ц)-7/21, відповідно до якого позивачу для вжиття заходів приписано 50 пунктів.
У нашому випадку, позивач не погоджується із пунктами №1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 19, 20, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 41, 42, 43, 44, 47, 49, 50 припису.
З приводу вимог, які згідно припису Інспекцією приписано здійснити позивачу, суд зазначає таке.
Вказаний пункт припису носить декларативний характер та посилається на загальні норми природоохоронного законодавства.
Проте, стаття 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначає екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів.
Статтею 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначена сфера застосування оцінки впливу на довкілля, а стаття 17 Закону - містить Прикінцеві та перехідні положення.
Однак, відповідач у п.1 Припису не вказує на конкретні порушення Позивачем норм ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та статей 3, 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», які необхідно усунути до 30.06.2021.
Стосовно використання техніки з підтіканням паливно-мастильних матеріалів, Позивач зазначає, що в ПРАТ «ЦГЗК» експлуатується залізничний транспорт типу ТЭ10М для перевезення сировини (гірничої маси). Згідно Керівництва по експлуатації та обслуговування тепловозів типу ТЭ10М пункту 5.16 «Система наддува и выпуска» підпункту «Система выпуска»: «...Для удаления несгоревшего топлива и масел из выпускной системы дизеля служат дренажные отверстия 1 и отверстия с пробкой 5...». Таким чином, експлуатація залізничного транспорту здійснюється у справному стані. Конструкцією тепловозу передбачено випуск палива та олив з дренажної системи.
Відповідно до «Руководства по ремонту и содержанию железнодорожного пути предприятий черной металлургии» пункту 4.4. «Балласт» передбачено використання залізничного баласту на залізничному шляху, який по мірі забруднення залишками палива та оливами (з урахуванням конструкції тепловозів, що вищезазначена) збирається та передається на утилізацію сторонній організації, яка має ліцензію на поводження з небезпечними відходами.
В інвентаризації відходів, розробленій ПРАТ «ЦГЗК» та погодженій Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА (лист Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 24.01.2019 № 3-529/0/261-19), даний вид відходу врахований. Договір на утилізацію небезпечних відходів зі сторонньою організацією, яка має ліцензію на поводження з небезпечними відходами, на 2021 рік укладений (див. Договір про надання послуг з збирання, перевезення, зберігання, оброблення, подальшої утилізації, знешкодження, видалення відходів №192-42-04 від 02.02.2021).
За наведених обставин підприємством не допускається використання техніки з підтіканням паливно-мастильних матеріалів. Випуск палива та олив з дренажної системи є передбаченою умовами експлуатації техніки особливістю такої техніки. Задля запобігання негативного впливу на довкілля вживаються відповідні заходи - використання залізничного баласту. Такий баласт в подальшому збирається та утилізується підрядником, яка має ліцензію на поводження з небезпечними відходами.
Щодо вимог п.2 припису.
В обґрунтування порушення зазначено невиконання позивачем ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища та ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
Як вже зазначалося, стаття 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначає екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів, а статтею 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначена сфера застосування оцінки впливу на довкілля.
Проте, відповідач у п. 2 Припису не вказує на конкретні порушення позивачем норм ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. З Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», які необхідно усунути до 20.07.2021.
За таких обставин, у пункті 2 припису відсутній предмет.
Щодо виконання вимог п. 3 припису.
В обґрунтування порушення зазначено невиконання позивачем ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища та ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
В п. 3 Припису відповідач не вказує на конкретні порушення позивачем норм ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» та ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», які необхідно усунути до 20.05.2021.
Окремо слід відмітити, що заходи по зниженню викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря при проведенні масових вибухів в кар`єрі №1 підприємства ПРАТ «ЦГЗК» на 2021р. погоджені з органами місцевого самоврядування рішенням №704 від 16.12.2020 «Про погодження підприємствам міста проведення у 2021 році масових вибухів у кар`єрах».
У зазначеному документі, підприємством у 2021 передбачені заходи щодо зниження викидів забруднюючих речовин: п.1.1 «Застосування комбінованої гідрозабійки з використанням водних розчинів пилоподавляючих реагентів на гуматовій основі».
Копія заходів надана на розгляд відповідно до «Переліку документів, які надані державним інспекторам...» від 11.05.2021. З метою виконання вказаних заходів, 25.05.2021 ПрАТ «ЦГЗК» укладено договір № 0538/004-69 880-42-04 з ТОВ «Центр екології та розвитку нових технологій», відповідно до додатку №1 якого ТОВ «Центр екології та розвитку нових технологій» надаватиме позивачу послуги з впровадження в технологічний процес видобутку руди відкритим способом технологій пилопригнічення з використанням водних розчинів на гуматовій основі ПРАТ «ЦГЗК». Строк надання послуг - до 31.12.2021 (п.5.2 договору).
Щодо визначеного органом контролю терміну усунення порушення, що збігається із датою припису - 20.05.2021, суд зазначає наступне.
Припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.
Така вимога повинна передбачати реальну можливість усунення порушень вимог законодавства суб`єктом господарювання, враховуючи передбачену ч. 9 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» можливість притягнення такого суб`єкта господарювання до відповідальності через невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю).
Очевидно, що пункти припису № 153/3.2-3.3-3.5-4.3 (Ц) - 7/21, який було складено 20.05.2021 та отримано позивачем протягом дня у зазначену дату, неможливо було б виконати саме 20.05.2021.
Наведена обставина свідчить про порушення позивачем визначених статтею 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» принципів, зокрема: гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності.
Стосовно вимог п.4 Припису.
Варто відзначити, що гірничотехнічна рекультивація, на яку відповідач вважає необхідним отримання «рішення про провадження планованої діяльності», не підпадає під перелік, передбачений статтею 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». А тому, вимогу про здійснення діяльності «за наявності рішення про впровадження планованої діяльності» суд вважає безпідставною з огляду на ч. 1 ст.19 Конституції України, відповідно до якої правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Також, як і з попереднім пунктом припису, позивач позбавлений фактичної можливості виконати вимогу відповідача, оскільки дата виконання припису - 20.05.2021, що одночасно є і датою його складання. За таких обставин, навіть за наявності порушення, його усунення у встановлений строк є неможливим.
Позивач проводить роботи згідно з проектом виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні) без висновку з оцінки впливу на довкілля.
Однак, вимога про усунення наведеного в даному пункті порушення вже оскаржувалася позивачем в судовому порядку під час оскарження припису від 02.02.2018 №4/826-8-3, складеного на підставі акту державної екологічної інспекції від 30.01.2018 №22/8-7/18 за результатами позапланової перевірки позивача.
Так, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2018 у справі № 804/2836/18 припис було скасовано.
В обґрунтування рішення судом було зазначено наступне.
«…18 грудня 2017року в Україні набрав чинності Закон України «Про оцінку впливу на довкілля». Закон встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів. Відповідно до статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. За умовами статті 1 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України. У відповідності до пункту 2 статті 16 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» діяльність підприємств тимчасово забороняється (зупиняється) у разі порушення законодавства у сфері оцінки впливу на довкілля, зокрема у разі недотримання під час провадження господарської діяльності, експлуатації об`єктів, інших втручання у природне середовище і ландшафти, у тому числі з видобуванням корисних копалин, використанням техногенних родовищ корисних копалин, екологічних умов, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля, рішенні про провадження планованої діяльності та проектах будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі з видобуванням корисних копалин, використанням техногенних родовищ корисних копалин, а також змін у цій діяльності або подовження строків її провадження, - до моменту забезпечення виконання таких екологічних умов. Відповідно до пункту 2 статті 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» дія нього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності ним Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті 3 цього Закону. У 2014 році позивачем замовлено та ДП ДПІ «Кривбаспроект» виконано проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (маю безпечні) ПРАТ «ЦГЗК» з розділом Оцінки впливу на навколишнє середовище (ОВОС). ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» видало позитивний експертний звіт №00-1225-14/ПБ щодо розгляду проектної документації на вищевказаний проект. За результатами розгляду проектної документації було встановлено, що зазначена документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, санітарно і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної безпеки, техногенної безпеки, енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку. Криворізьким гірничопромисловим ТУ Держпромнагляд України листом вих. № 12-15/459 було погоджено вищезазначений проект. З моменту отримання позитивного висновку експертного оцінювання ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА», зміни до вищезазначеного проекту не вносились...»
Відсутні такі зміни і на час звернення позивача до суду з цим позовом.
Отже, судом першої інстанції, та в подальшому апеляційної інстанції у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019 по справі № 804/2836/18 було встановлено, що діяльність позивача по роботах згідно з проектом виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4-го класу безпеки (малонебезпечні) в розумінні Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» не є планованою, адже здійснюється фактично і на підставі документів, виданих до набрання чинності Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».
На час проведення відповідачем планової перевірки у позивача були наявні всі необхідні документи щодо гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (малонебезпечні), документи надавались відповідачу для огляду під час проведення перевірки.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.06.2018 у справі №804/2836/18; копією постанови Третього апеляційного адміністративного суду по справі № 804/2836/18.
Стосовно вимог п. 5 припису.
Як вже зазначалося, ст. 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» містить загальні норми щодо сфери застосування оцінки впливу на довкілля. Статтею 17 даного закону визначені перехідні положення. Статтею 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» визначені обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря. В чому саме полягає порушення наведених норм чинного законодавства в обґрунтування припису - Відповідачем не зазначено.
Окрім того, згідно з частиною 8 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», приписом є вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства.
Щодо імовірного припущення про порушення законодавства в частині неврахування джерел утворення викидів, виявлених в ході перевірки та наведених в акті перевірки, суд зазначає про таке.
Проммайданчик №4 від 28.11.2016 терміном дії до 28.11.2023 (місця перепадів конвеєрів з 5 на 4 та з 4 на 3, в будівлі підйомних машин маслостанція з резервуаром об`ємом 1,5 м5).
Зазначені перепади конвеєрів є місцем розвантаження одного та місцем завантаження іншого конвеєру через загрузочний пристрій (тічка конвеєру) з гнучкими вставками (ущільнювачами). Дані місця не обладнані аспіраційними пристроями, газоходами, трубами, аераційними ліхтарями чи іншими спорудами; знаходяться у закритій з чотирьох боків галереї, що взагалі виключає можливість викиду, який надходить в атмосферу у вигляді ненаправлених потоків газопилової суміші (з метою підтвердження зазначеного надаємо витяги зі звіту «Обследование строительных конструкций зданий и сооружений шахта им. Орджоникидзе ЧАО «ЦГОК», виконаного у 2017 році TOB «Майнінг Інжінірінг Центр»), відповідачем також не зазначено, який конструктивний елемент резервуарів маслостанції (масло для технічних потреб) здійснює невраховані в матеріалах інвентаризації викиди забруднюючих речовин.
Статтею 1 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» викид визначено як надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин. Цією ж нормою джерелом викиду визначено об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин.
Відповідно до абзацу сьомого частини першої статті 10 розділу II Закону України «Про охорону атмосферного повітря» параметри викидів забруднюючих речовин стаціонарних і пересувних джерел та ефективності роботи газоочисних установок визначаються шляхом здійснення інструментально-лабораторних вимірювань.
Абзацом дев`ятим наведеної норми передбачено використання метрологічно атестованих методик виконання вимірювань повіреними засобами вимірювальної техніки для визначення параметрів газопилового потоку і концентрацій забруднюючих речовин в атмосферному повітрі та викидах стаціонарних і пересувних джерел.
Ні акт, ні припис не містять відомостей щодо вимірювання відповідачем викидів у місці перепадів конвеєрів з 5 на 4 та з 4 на 3 Проммайданчика № 4, зокрема із застосуванням повірених засобів вимірювальної техніки. Відсутні відомості і про складання протоколів вимірювань вмісту забруднюючих речовин у викидах встановлених відповідачем нібито необлікованих нібито джерел викидів.
Отже, на думку суду, висновки відповідача щодо встановлення необлікованих джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря є необґрунтованими та безпідставними.
Щодо вимог п. 6 Припису.
Так, в обґрунтування порушень зазначено невиконання позивачем ст. ст. 10, 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря».
Як вже зазначалося, статтею 10 Закону визначені обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря. Статтею 11 регулюються викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарних джерел. В чому саме полягає порушення наведених норм чинного законодавства в обгрунтування припису - відповідачем не зазначено, як і те, які саме порушення підлягають усуненню.
Також, позивачем в обґрунтування скасування попереднього пункту припису вже було зазначено, що ні акт, ні припис не містять відомостей щодо вимірювання відповідачем викидів у місці перепадів конвеєрів з 5 на 4 та з 4 на 3 Проммайданчика № 4, зокрема із застосуванням повірених засобів вимірювальної техніки.
Відсутні відомості і щодо встановлення відповідачем інших необлікованих джерел утворення викидів та обсягів викидів шляхом вимірювання повіреними засобами вимірювальної техніки таких викидів, зокрема:
Гірничо-транспортний цех №1 - АЗСрукав для заливу дизпалива в автотранспорт.
Дане джерело викиду відповідає Звіту про інвентаризацію викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами викидів на об`єкті ПРАТ «ЦГЗК» Проммайданчик №2, на яке отримано відповідний дозвільний документ. Джерело викиду №233 Джерело утворення - колонки для заправлення дизельним пальним. Етапи технологічного процесу - заправлення автотранспорту.
Автотранспортний цех - зазначені бокси в кількості 19 од. використовуються структурним підрозділом з метою забезпечення внутрішньооб`єктового режиму (безпечного зберігання транспортних засобів) (Проммайданчик №1). Прогрів транспортних засобів у даних приміщеннях не відбувається; технічне обслуговування, поточні та капітальні ремонти у приміщеннях - не виконуються. Бокси не обладнані аспіраційними пристроями, газоходами, трубами, аспіраційними ліхтарями чи іншими спорудами. Окремо слід зазначити, що структурним підрозділом не допускається експлуатація транспортного засобу з перевищенням забруднюючих речовин та рівня димності. Екологічний податок, що справляється за викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин пересувними джерелами забруднення у разі використання палива, утримується і сплачується до бюджету під час реалізації такого палива.
Варто відзначити, що позивачем проінвентаризовано та отримано дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами на всі без виключення джерела викидів.
Стосовно вимог п. 8 Припису.
Так, в обґрунтування даного пункту припису зазначені стаття 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», ст.24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Строк усунення порушення - до 20.09.2021.
Даний пункт припису, як і попередні, має декларативний характер та чітко не вказує на конкретні дії, які повинен вчинити позивач з метою усунення конкретних порушень у природоохоронній сфері. Наведені відповідачем статті Закону України «Про охорону атмосферного повітря» (Обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря), Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» (Державний облік об`єктів, що шкідливо впливають на стан навколишнього природного середовища) не містять вимоги, в тому числі відносно позивача, щодо розробки та узгодження згідно з вимогами чинного законодавства звітів з визначення показників емісій (питомих викидів) забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
Отже, на думку суду, законодавством не передбачено імперативного обов`язку суб`єктів господарювання розробляти та узгоджувати з будь-ким звіт з визначення показників емісій (питомих викидів) забруднюючих речовин в атмосферне повітря, а тому вказаний пункт припису є протиправним та підлягає скасуванню на підставі чч.1-2 ст.19 Конституції України.
Стосовно вимог п. 19 Припису.
В обґрунтування даного пункту припису зазначені статті 40, 44 Водного кодексу України, якими структуровано технологічні нормативи використання води, загальні вимоги до них та врегульовано загальні вимоги щодо обов`язків водокористувачів. Строк усунення порушення встановлено до 30.07.2021.
Частинами 1-2 статті 48 Водного кодексу України визначено, що спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.
Спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування (ч. 1 ст.49 Водного кодексу України).
У відповідності до вимог ч. 6 ст.49 Водного кодексу України та п. 3 Порядку видачі дозволів на спеціальне водокористування, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №321, до заяви водокористувача на отримання дозволу на спеціальне водокористування додаються, серед іншого, обґрунтування потреби у воді з помісячним нормативним розрахунком водокористування і водовідведення.
Індивідуальні балансові норми водоспоживання та водовідведення Позивачем стосовно водоспоживання розроблені у відповідності з чинним законодавством з метою отримання Дозволів на спеціальне водокористування від 10.09.2019 №389/КР/49д-19 (Кіровоградська область) та від 30.08.2019 № 628/ДП/49д-19 (Дніпропетровська область).
Варто відзначити, що ні Водним кодексом України, ні Порядком видачі дозволів на спеціальне водокористування, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 №321, не встановлено вимоги щодо переоформлення чи отримання нового дозволу на спецводокористування у разі збільшення обсягів споживання води (за умови дотримання встановлених лімітів), як і не встановлено вимог щодо внесення змін до обґрунтування потреби у воді з помісячним нормативним розрахунком водокористування і водовідведення.
У разі закінчення строку дії діючого дозволу на спеціальне водокористування позивач розробить у встановленому порядку нове обґрунтування потреби у воді та надасть його Державному агентству водних ресурсів України для прийняття відповідного рішення. Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією обґрунтування потреби у воді з визначенням індивідуальної норми водоспоживання і водовідведення на одиницю продукції для ПРАТ «ЦГЗК»; копією Дозволів на спеціальне водокористування (від 10.09.2019 №389/КР/49д-19 та від 30.08.2019 № 628/ДП/49д-19).
Стосовно вимог п. 20 Припису.
В обґрунтування даної вимоги припису відповідач посилається на статтю 24 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», якою врегульовано загальні норми щодо державного обліку об`єктів, що шкідливо впливають на стан навколишнього природного середовища; статтю 44 Водного кодексу, якою визначені загальні вимоги до обов`язків водокористувачів; статтю 17 Закону України «Про відходи», яка також містить загальні вимоги, якими унормовано обов`язки суб`єктів господарської діяльності у сфері поводження з відходами. Строк усунення порушення - 20.05.2021.
Очевидно, що строк, визначений позивачем на усунення порушення, не передбачає будь-яких дій з боку позивача, оскільки встановлена дата виконання вимоги - 20.05.2021, одночасно є і датою його складання. Сама ж вимога передбачає дії позивача щодо забезпечення повноти та достовірності інформації в процесі збирання та обробки даних для складання статистичної звітності, тобто протягом тривалого та з певною систематичністю. В свою чергу, наведене свідчить про формальний підхід органу контролю до виконання своїх обов`язків та відсутність в нього реальної зацікавленості в усуненні порушення вимог природоохоронного законодавства, якщо навіть припустити їх наявність.
Актом перевірки не встановлено, у приписі не наведено реальних порушень чи допущення Позивачем неповноти чи недостовірності інформації в процесі збирання та обробки даних для складання статистичної звітності.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією звіту про використання води на 2019 р. форма № 2ТП-водгосп (річна), до Регіонального офісу водних ресурсів у Дніпропетровській області; копією звіту про використання води на 2019 р. форма № 2ТП-водгосп (річна), до Регіонального офісу водних ресурсів у Кіровоградській області; копією звіту про використання води на 2020 р. форма № 2ТП-водгосп (річна), до Регіонального офісу водних ресурсів у Дніпропетровській області; копією звіту про використання води на 2020 р. форма № 2ТП-водгосп (річна), до Регіонального офісу водних ресурсів у Кіровоградській області.
Стосовно виконання вимог п. п. 26 - 29 припису.
Статті 105 та 107 Водного кодексу, якими обґрунтовується вимога, містять загальні вимоги до охорони підземних вод та визначення шкідливої дії вод, заходів щодо запобігання їй та усунення її наслідків. Строк усунення порушень встановлено до 20.09.2021.
Так, відповідно до Списку заходів з рекомендаціями «УКРНДІВОДОКАНАЛПРОЕКТ» заходи або виконані, або знаходяться на етапі реалізації (термін виконання заходів не настав). В свою чергу, працівниками бюро ЕТН здійснюється: щотижневі спостереження за станом хвостосховища і прилеглих територій, з подальшим записом зауважень до журналу «Візуальних спостережень» структурного підрозділу; щомісячні виміри витрат води по усім водопунктам цеху, з подальшим записом до журналу №184 «Журнал замеров расхода фильтрационной воды из местных очагов фильтрации»; щоденний облік перехвату фільтраційної води (за даними цеху технічного енергозабезпечення) з записом у журналі №410 «Журнал учета перехвата фильтрационных вод системой дренажа хвостохранилища».
Щодо зауваження, викладеного в акті перевірки: - відмічена необхідність деталізації спостережень за мінералізацією води в свердловинах для виконання повного моніторингу за впливом хвостосховища на забруднення прилеглої території.
Навколо хвостосховища ПРАТ «ЦГЗК» розташована мережа гідроспостережувальних свердловин в межах та поза межами гірничих відводів у кількості 161 свердловина. Згідно «Инструкции по гидрогеологическому и инженерно геологическому обслуживанию горнодобывающих предприятий» (Белгород, 1983) виконується постійний моніторинг за станом підземних вод, а саме: щомісяця виконується вимірювання рівня дзеркала води по всім свердловинам, а на території промислових майданчиків - щодекадно. Щоквартально здійснюється відбір проб води на (повний або скорочений) хімічні аналізи по опорним свердловинам.
Лише наведеною Інструкцією, як науковим виданням, визначено порядок ведення моніторингу підземних, поверхневих вод: частота вимірів, відбору проб води та інше. Нормативно-правові акти щодо визначення порядку та виконання постійного моніторингу за станом підземних вод в Україні відсутні.
До того ж, в 2002 році видано «Методичні рекомендації щодо виконання робіт з оптимізації системи об`єктового моніторингу підземних вод на території ГЗК Криворізького залізорудного басейну», де описано взагалі роботи з моніторингу, та дається характеристика Криворізького басейну. Проте інструкція з гідрогеологічного обслуговування залізорудних басейнів в Україні наразі відсутня.
Щодо виконання вимог п. 30 припису.
В приписі зазначено, що ПРАТ «ЦГЗК» не виконуються вимоги статті 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», якою визначаються екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатацію підприємств, споруд та інших об`єктів. Строк на усунення порушення встановлений до 20.09.2021.
Як і в попередніх пунктах припису, Відповідачем не зазначено, в якій саме частині Позивачем порушено норму ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».
Робочий проект «АТЦ. Очисні споруди зливових стоків» виконаний ТОВ «КривбасГеоПроект» у 2007 році з метою спорудження очисних споруд існуючих зливових стоків в межах території, на якій здійснює діяльність ПрАТ «ЦГЗК». Робочим проектом були запроваджені технічні рішення по модернізації існуючої технології очистки стоків із застосуванням сучасного обладнання.
Вказана робоча документація не потребувала висновків комплексної державної експертизи проектів будівництва (пункт 7 Порядку затвердження інвестиційних програм і проектів будівництва та проведення їх комплексної державної експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2002 № 483 (ред. від 11.05.2006); пункт 1.3 Переліку об`єктів, затвердження проектів будівництва яких у межах законодавства України не потребує висновку комплексної державної експертизи, затвердженого наказом Держбуду України від 12.11.2003 № 187).
Робочий проект «АТЦ. Очисні споруди зливових стоків» виконаний з відповідним розділом оцінки впливів на навколишнє середовище у відповідності до вимог ДБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд» (том 3 робочого проекту).
На думку суду, відповідач не конкретизував у приписі, які «узгодження» щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства повинен був отримати позивач під час розробки робочої документації у 2007 році. Відповідач не навів конкретних заходів, які повинен здійснити позивач для «узгодження згідно до вимог чинного законодавства» наведених вище документів, та якими нормами чинного законодавства врегульовано таке «узгодження» у 2021 році документів, розроблених у 2007 році.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією Робочого проекту «АТЦ. Очисні споруди зливових стоків». Том 3. ТОВ «КривбасГеоПроект», 2007.
Щодо виконання вимог п. 31 припису.
Так, відповідач вважає, що ПРАТ «ЦГЗК» не виконуються вимоги статті 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», якою визначаються екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатацію підприємств, споруд та інших об`єктів. Строк на усунення порушення встановлений до 20.09.2021.
Натомість, відповідачем не зазначено, в якій саме частині позивачем порушено норму ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».
Робочий проект «Промплощадка ГТЦ-1. Очистные сооружения ливневой канализации» виконаний у 2005 році Українським науково-дослідним та проектно- вишукувальним інститутом промислової технології (УкрНДПВІпромтехнології).
Вказана робоча документація не потребувала висновків комплексної державної експертизи проектів будівництва (пункт 7 Порядку затвердження інвестиційних програм і проектів будівництва та проведення їх комплексної державної експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.04.2002 № 483 (ред. від 11.03.2004); пункт 1.3 Переліку об`єктів, затвердження проектів будівництва яких у межах законодавства України не потребує висновку комплексної державної експертизи, затвердженого наказом Держбуду України від 12.11.2003 № 187).
Робочий проект «Промплощадка ГТЦ-1. Очистные сооружения ливневой канализации» виконаний з відповідним розділом оцінки впливів на навколишнє середовище у відповідності до вимог ДБН А.2.2-1-2003 «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд» (том 2 робочого проекту).
Відповідач не конкретизував у приписі, які «узгодження» щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства повинен був отримати позивач під час розробки робочої документації у 2005 році. Відповідач не навів конкретних заходів, які повинен здійснити Позивач для «узгодження згідно до вимог чинного законодавства» наведених вище документів, та якими нормами чинного законодавства врегульовано таке «узгодження» у 2021 році документів, розроблених у 2005 році.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: Робочим проектом «Промплощадка ГТЦ-1. Очистные сооружения ливневой канализации». Том 2. УкрНДПВІпромтехнології, 2005.
Щодо виконання вимог п. 32 припису.
В обґрунтування припису наведені загальні норми ст. 51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 3, 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», ст. 32 Закону України «Про охорону атмосферного повітря». Строк усунення порушення встановлений до 20.09.2021.
Інформація щодо предмету регулювання даними нормами наведено вище. Відповідачем не зазначено конкретних допущених порушень вимог чинного законодавства Позивачем. Висновок інспектора щодо надмірного пиління є його суб`єктивною оцінкою, а наведена вимога щодо забезпечення перевірки достовірності інформації (верифікацію) автоматизованої системи ПРАТ «ЦГЗК», зокрема посту автоматизованої системи № 4 (сел. Авангард), ґрунтується лише на припущеннях та візуальному огляді. Такий висновок та така вимога не підтверджені інструментально-лабораторними вимірами.
Достовірність інформації автоматизованої системи ПРАТ «ЦГЗК», зокрема посту автоматизованої системи №4 (сел. Авангард), підтверджена Свідоцтвом про повірку засобу вимірювальної техніки №37/767 від 21.04.2021р. (чинне до 21.04.2022) вимірювача масової концентрації аерозольних часток РМ-100 (зав.№024-18) посту автоматичного спостереження, що розташований за адресою: Україна, Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, Центрально-Міський район, вул. Авангардна 8 (сел. Авангард).
За результатами повірки встановлено, що засіб вимірювальної техніки відповідає вимогам МПУЗ13/11-2015 (Методики повірки засобів вимірювальної техніки).
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: Паспорт. Вимірювач масової концентрації аерозольних частинок «РМ-100»; копією свідоцтва про перевірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №37/767 від 21.04.2021.
Щодо виконання вимог п. 34 припису.
Так, правовстановлюючі документи на користування земельною ділянкою загальною площею 3062,9 га, розташованої на території Лозуватської, Глеюватської селищних рад, оформлені відповідно до вимог чинного законодавства, оскільки пунктом 2 Постанови КМУ від 02.04.2002 № 449 «Про затвердження форми державного акту на право власності на земельну ділянку та державного акту на право постійного користування земельною ділянкою» (в редакції, чинній на момент перетворення ВАТ «ЦГЗК» на ПАТ «ЦГЗК») встановлено, що раніше видані державні акти на право постійного користування землею залишаються чинними і підлягають заміні у разі добровільного звернення громадян або юридичних осіб.
Крім того, відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.09.2005 №5- рп/2005 (справа №1-17/2005) - громадяни та юридичні особи не можуть втрачати раніше наданого їм права користування земельною ділянкою. Аналогічна правова позиція підтверджується Верховним Судом у постановах від 10.10.2018 у справі №907/916/17, від 05.11.2019 №906/392/18 , від 11.03.2020 у справі №907/475/17.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією Державного акту на право користування землею серія Б № 098095; копією Державного акту на право користування землею серія Б № 097758.
Щодо виконання вимог п. 35 припису.
У наведеному пункті припису відповідач посилається на загальні норми законодавства - ст. ст. 7, 17, 26 Закону України «Про відходи», яких підприємство повинно дотримуватися повсякчасно протягом всієї своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу.
В той же час, як було встановлено судом під час розгляду даної справи, інвентаризація відходів підприємством позивача здійснюється повною мірою.
На виконання вимог статті 28 Закону України «Про відходи», розділу 1 Інструкції про зміст і складання паспорта місць видалення відходів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 14.01.1999 №12, у 2018 році ТОВ «ЦЕРН» було складено «Звіт з інвентаризації джерел утворення відходів виробництва Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», розробки нормативно допустимих та питомих показників утворення відходів». Усі відходи, що утворюються при діяльності підприємства, детально проінвентаризовані у вказаному Звіті. Розрахунок кількості відходів, які утворюються, наведені в розділі 3. Нормативно допустимі обсяги та питомі показники утворення відходів описані в розділі 7 Звіту.
Окремо суд зазначає, що згідно з інвентаризацією відходів ПРАТ «ЦГЗК» утворюється 57 видів відходів (лист Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 24.01.2019 №3-529/0/261-19). Норми утворення, склад, властивості, ступінь небезпечності для навколишнього природного середовища визначено для всіх 57 видів відходів. Показник загального утворення відходів розраховано достовірно.
Стосовно зауваження щодо неврахування деяких видів відходів суд зазначає. Так, керамічні фільтрувальні елементи від дискових вакуумних фільтрів відпрацьовані - даний вид відходу відповідно до Сертифікату екологічної безпеки № 330/19-ЕКО від 05.06.2019 буде утворений після встановленого строку експлуатаційної служби керамічних фільтруючих елементів секторного типу, а саме, через 18 місяців після дати введення у експлуатацію. Дата введення у експлуатацію керамічних фільтруючих елементів секторного типу - 17 червня 2020 р. На момент перевірки даний вид відходу не утворювався, але на облік буде поставлений в бов`язковому порядку відповідно до вимог чинного законодавства під час планової оінвентаризації відходів; відходи клінічні - на території підприємства медичні огляди та медична допомога здійснюється виключно у медичних пунктах спеціалізованої організації. Всі лікарські препарати зберігаються виключно у медичних пунктах. Медичні препарати, які знаходяться у структурних підрозділах підприємства, використовуються у повному обсязі та не підлягають збору і передачі на утилізацію: шлам градирень - згідно паспорту на «градирню балочну вентиляторну» (вентиляційне обладнання) та технологічних процесів підприємства, у якому задіяна установка, даний вид відходу не утворюється; відпрацьовані картриджі фільтра установки водопідготовки - згідно умов договору на обслуговування установки водопідготовки (система зворотного осмосу WS- R038-13L), технічне обслуговування установки виконується спеціалізованою організацією. Картриджі фільтрів, які організація заміняє на нові, у подальшому використовується організацією. Замінені картриджі фільтру не є відходами, на підприємстві відпрацьовані картриджі не зберігаються.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією Звіту з інвентаризації джерел утворення відходів виробництва Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», розробки нормативно допустимих та питомих показників утворення відходів (Дніпропетровська область) (ТОВ «ЦЕРН», 2018 р.); копією листа Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 24.01.2019 № 3-529/0/261-19; копією Звіту з інвентаризації джерел утворення відходів виробництва Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат», розробки нормативно допустимих та питомих показників утворення відходів (Кіровоградська область) (ТОВ «Центр екології та розвитку нових технологій», 2019 р.); копією листа Департаменту екології та природних ресурсів Кіровоградської ОДА від 20.11.2019 №26-15/4256/0; копією Сертифікату екологічної безпеки № 330/19-ЕКО від 05.06.2019; Паспортом на градирню балочну вентиляторну, складений виробником обладнання; Договором підряду на технічне обслуговування №1318-10-10 від 01.10.2020 (з додатковою угодою №1).
Стосовно виконання вимог п. 36 припису.
Так, первинний поточний облік відходів, які утворюються на підприємстві за формою 1- ВТ ведеться достовірно, в повному обсязі та відповідає вимогам законодавства. Стосовно видів відходів, які не враховані у інвентаризації відходів - дані види відходів не утворюються/ або станом на 13.05.2021 не утворювались на підприємстві, відповідно, їх облік не виконувався.
У відповідності до вимог наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 07.07.2008 №342 «Про затвердження типової форми первинної облікової документації № 1-ВТ «Облік відходів та пакувальних матеріалів і тари» та Інструкції щодо її заповнення», звітність за формою 1-ВТ на регулярній основі ведеться позивачем на кожному структурному підрозділі, де відбувається утворення відходів. З метою підтвердження своїх доводів, позивач цим надає суду копії журналів за формою 1 - ВТ за квітень та травень 2021 року. У разі необхідності, позивачем може бути надана суду вся звітність за формою 1 -ВТ за будь-який інший період.
Наведене підтверджено наступними доказами: копією звітності за формою 1-ВТ на усіх структурних підрозділах ПрАТ «ЦГЗК» за квітень 2021 року; копією звітності за формою 1-ВТ на усіх структурних підрозділах ПрАТ «ЦГЗК» за травень 2021 року; копією наказу ПрАТ «ЦГЗК» від 08.02.2021 №145 «Про введення в дію «Регламенту по поводженню з відходами виробництва ПрАТ «ЦГЗК»; копією Регламенту по поводженню з відходами виробництва ПрАТ «ЦГЗК», 2020 р.
Стосовно виконання вимог п. 37 припису.
Так, Технічні паспорти відходів (ТПВ) розроблені та погоджені Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 11.03.2019 № 3-1857/0/261-19 на всі 57 видів відходів, які виявлені на підприємстві, відповідно до інвентаризації відходів ПРАТ «ЦГЗК», що підтверджується листом Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА від 24.01.2019 № 3-529/0/261-19.
Зазначені доводи підтверджуються наступними доказами: копією листа Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 11.03.2019 №3-1857/0/261-19 щодо технічних паспортів відходів; копією листа Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 19.12.2019 №26-15/4587/0.261 щодо розгляду технічних паспортів відходів; копією технічного паспорту відходу «Цистерни, резервуари та контейнери з металу, батареї центрального опалення та котли некондиційні (балони відпрацьовані)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Бій ізоляторів керамічних (бій ізоляторів керамічних та фарфорових)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи розроблення кар`єром руди залізної (розкривні породи)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Шлак паливний (золошлак)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Шлам від очищення вод стічних комунальних (міських) (мул каналізації)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Рідини, які містять нафтопродукти (конденсат компресорних установок)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Футерування та вогнетриви відпрацьовані (брухт вогнетривів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Брухт кольорових металів дрібний інший (брухт кольорових металів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Брухт чорних металів дрібний інший (брухт чорних металів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Макулатура паперова та картонна (макулатура)», погодженого Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Шлами водні, що утворюються під час очищення котлів парових (накип котлів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Взуття зношене чи зіпсоване (відпрацьоване спецвзуття)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Одяг захисний зіпсований, відпрацьований чи забруднений (відпрацьований спецодяг)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи перевезень, не призначені іншим способом (відпрацьовані повітряні фільтри транспортних засобів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи перевезень, не позначені іншим способом (відпрацьовані дерев`яні шпали і бруси)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи перевезень, не позначені іншим способом (відпрацьовані залізобетоні шпали)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Рідини мастильно-охолоджувальні синтетичні, відпрацьовані у процесі формування металу (відпрацьовані ЗОР)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Масла нафтові зіпсовані, забруднеі або неідентифіковані, їх залишки, які не можуть бути використані за призначенням (відпрацьовані індустріальні масла та ПММ)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Лампи люмінесцентні та відходи, які містять ртуть, інші зіпсовані або відпрацьовані (відпрацьовані люмінесцентні лампи)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Машинки офісні та комп`ютери некондиційні (відпрацьовані монітори з ЕПТ)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Масла та мастила моторні, трансмісійні інші зіпсовані або відпрацьовані (відпрацьовані моторні масла та мастила)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Батареї свинцеві зіпсовані або відпрацьовані (відпрацьовані свинцеві акумулятори)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи від функціонування установок для очищення вод стічних, не позначені іншим способом (відпрацьовані сорбенти очисних споруд)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи перевезень, не позначені іншим способом (відпрацьовані гальмівні накладки)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Масла трансформаторні відпрацьовані (відпрацьовані трансформаторні масла)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи перевезень, не позначені іншим способом (відпрацьовані фільтри, забруднені нафтопродуктами)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Шини, зіпсовані перед початком експлуатації, відпрацьовані, пошкодженні чи забрудненні під час експлуатації (відпрацьовані шини)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Акумулятори лужні, у т.ч. кадмій-нікелеві, некондиційні (відпрацьовані лужні акумулятори)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Осад на дні резервуара (відстій ПММ)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Матеріали абразивні та вироби з них зіпсовані, забруднені або неідентифіковані, які не можуть бути використані за призначенням (відходи абразивних кругів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Деревина та вироби з деревини зіпсовані або відпрацьовані (відходи деревини)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Матеріали гумові (стрічки гумовотканинні, рукава, вироби трубчасті, матеріали монтажні гумові, гумові деталі машин тощо) зіпсовані, забруднені або неідентифіковані, їх залишки, які не можуть бути використані за призначенням (відходи конвеєрних стрічок гумовотканинних)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Обрізки конвеєрних стрічок з металотросом (відходи конвеєрних стрічок гумовотросових)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Суміш відходів, матеріалів та виробів з пластмас інших, що не підлягає спеціальному обробленню (відходи полімерів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Вироби гумові інші, забруднені радіонуклідами та (або) шкідливими (небезпечними речовинами) (відходи ГТВ замаслені)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Вироби та матеріали гумові зіпсовані або відпрацьовані (відходи ГТВ)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Сальники та прокладки, які не підлягають дезактивації (відходи сальникової набивки)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи руд залізних інші (відходи сухої магнітної сепарації (СМС))», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Матеріали та вироби будівельні ізоляційні, у т.ч. картони, полотна, мати, плити, зіпсовані, забруднені або неідентифіковані, їх залишки, які не можуть бути використані за призначенням (відходи теплоізоляційних матеріалів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Матеріали фільтрувальні зіпсовані, відпрацьовані чи забруднені (відходи фільтротканини)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Матеріали електроізоляційні та вироби ізолювальні зіпсовані, забруднені або неідентифіковані, які не можуть бути використані за призначенням (відходи електроізоляційних матеріалів)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Графіт, матеріали вуглецевографітні та вироби з них зіпсовані, забруднені або неідентифіковані, їх залишки, які не можуть бути використані за призначенням (відходи електрощіток графітових)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Матеріали обтиральні зіпсовані, відпрацьовані чи забруднені (промаслене ганчір`я)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Гравій, щебінь, пісок, мука доломітова, заповнювачі, гіпсоцементи, мастика гідроізоляційна, речовини зв`язувальні зіпсовані, забруднені або неідентифіковані (замаслений залізничний баласт)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Пісок зіпсований, забруднений або не ідентифікований, його залишки, які не можуть бути використані за призначенням (промаслений пісок, грунт)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Пил полірувальних кругів (пил абразивно-металевий)», погодженого Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи руд залізних інші (пил ПГУ)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Тара скляна використана та бій скла (за винятком відходів тари, що утворилися під час перевезень, та тари аптечної) (склобій)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи змішані будівництва та знесення будівель і споруд (будівельні відходи)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Тара металева, скляна, дерев`яна, текстильна, картонна та паперова, яку використовують під час перевезень, зіпсована, чи відпрацьована, чи забруднена (тара забруднена лакофарбовими матеріалами)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Тара металева, скляна, дерев`яна, текстильна, картонна та паперова, яку використовують під час перевезень, зіпсована, чи відпрацьована, чи забруднена (тара, забруднена нафтопродуктами)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи комунальні (міські) змішані, у т.ч. сміття з урн (тверді побутові відходи)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Суміш речовин мастильних та масел нафтових, одержана від вилучення масел з вод стічних (уловлені нафтопродукти очисних споруд)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Відходи, одержані у процесі зварювання (флюсовий шлак)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Шлам та «хвости» збагачення руд залізних (хвости збагачення)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Шлаки мідні (перше та друге плавлення), що утворюються у термічних процесах металургії міді (шлаки кольорового лиття)», погодженого 11.03.2019 Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА; копією технічного паспорту відходу «Рідини, які містять нафтопродукти (шлам автомийки)», погодженого Департаментом екології та природних ресурсів Дніпропетровської ОДА.
Стосовно виконання вимог п. 41 припису.
На думку суду, даний пункт припису не містить інформації щодо встановлення фактів та/або вимоги щодо усунення конкретних фактів забруднення (засмічення) земельних ділянок на території підприємства.
Наведена вимога припису беззаперечно є декларативною, посилається на загальні норми законодавства, яких підприємство повинно дотримуватися повсякчасно протягом всієї своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу.
Стосовно виконання вимог п. 42 припису.
У наведеному пункті припису відповідач посилається на загальні норми законодавства - ст. 25 Закону України «Про рослинний світ» щодо визначення заходів з охорони рослинного світу та суб`єктів здійснення цих заходів.
Наведених вимог щодо здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження просторової, видової, популяційної та ценотичної різноманітності і цілісності об`єктів рослинного світу, охорону умов їх місцезростання, збереження від знищення, пошкодження, захист від пожеж, шкідників і хвороб, а також невиснажливе використання підприємство повинно дотримуватися повсякчасно протягом всієї своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу.
Сам же припис взагалі не зобов`язує позивача усунути порушення вимог чинного законодавства.
Та навіть за наявності такого обов`язку, позивач позбавлений фактичної можливості його виконати, оскільки дата виконання пункту припису - 20.05.2021, що одночасно є і датою його складання документа, пункти якого оскаржуються.
За таких обставин, виконання даного пункту припису у встановлений строк є безпідставним.
З іншого боку, позивач стверджує, що після проведення планового заходу та станом на визначену дату виконання пункту припису - 20.05.2021, ним не допускається знищення зелених насаджень до ступеня припинення росту без відповідних дозвільних документів на знесення зелених насаджень.
Все вищенаведене свідчить про формальний підхід органу державного контролю до виконання своїх обов`язків та відсутність в нього реальної мети та зацікавленості в усуненні суб`єктом господарювання порушень вимог природоохоронного законодавства.
А отже, даний пункт припису також підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Стосовно виконання вимог п. 43 припису.
Як вбачається зі змісту оскаржуваного припису, Відповідач вважає, що здійснення діяльності з підтримання режиму гідрозахисту шахти Гігант-Глибока підпадає під дію Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», що означає наявність відповідних зобов`язань по отриманню висновку з оцінки впливу на довкілля під час провадження планованої діяльності.
У даному випадку Відповідач помиляється щодо фактичних обставин справи та неправильно тлумачить норми чинного законодавства.
По-перше, Позивач є власником лише шахтних будівель, споруд і обладнання, яке використовувалось для видобування корисних копалин в межах родовища. Видобування корисних копалин підземним способом Позивач наразі не здійснює.
Відповідно до частин 1-2 статті 13 Конституції України (тут і надалі - в редакції від 28.06.1996) земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону.
Аналогічна норма була закріплена в частині 1 статті 4 Кодексу України про надра (тут і надалі - в редакції від 30.03.2004, чинній станом на дату надання спеціального дозволу на користування надрами від 02.09.2004 №3399): «Надра є виключною власністю Українського народу і надаються тільки у користування. Угоди або дії, які в прямій або прихованій формі порушують право власності Українського народу на надра, є недійсними. Український народ здійснює право власності на надра через Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим і місцеві ради».
Статтею 13 Кодексу України про надра передбачено, що користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземні юридичні особи та громадяни.
Надра надаються у користування для:
геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення;
видобування корисних копалин;
будівництва та експлуатації підземних споруд, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин, у тому числі споруд для підземного зберігання нафти, газу та інших речовин і матеріалів, захоронення шкідливих речовин і відходів виробництва, скидання стічних вод;
створення геологічних територій та об`єктів, що мають важливе наукове, культурне, санітарно-оздоровче значення (наукові полігони, геологічні заповідники, заказники, пам`ятки природи, лікувальні, оздоровчі заклади та ін.);
задоволення інших потреб (стаття 14 Кодексу України про надра).
Ліцензування діяльності щодо користування надрами - це єдиний порядок надання спеціальних дозволів (ліцензій) на користування ділянкою надр з відповідною метою (частина 1 статті 16 Кодексу України про надра).
Позивачем отримано спеціальний дозвіл на користування надрами №3399 з метою видобування багатих залізних руд та магнетитових кварцитів на родовищі поле шахти «Гігант-Глибока», розташованому в Саксаганському районі Дніпропетровської області, 1 км на захід від зал. ст. Мудрена, загальною площею 594,44 га. Строк дії спеціального дозволу на користування надрами - 10 років.
02.09.2014 сплив строк дії спеціального дозволу на користування надрами, право користування надрами позивача припинилось відповідно до п.2 ч. 1 ст.26 Кодексу України про надра у відповідній редакції.
Наразі Позивачем здійснюються роботи по підтриманню шахти в режимі гідрозахисту: шахтні води відкачуються з метою забезпечення безпеки шахти та недопущення аварійних ситуацій у зв`язку із її затопленням. Хоча з огляду на ст.13 Конституції України родовище корисних копалин є власністю Українського народу, уповноважені державні органи (Кабінет Міністрів України, Державна служба геології та надр України, Міністерство захисту довкілля та природних ресурсів України, органи місцевого самоврядування тощо) не вживають жодних заходів по мінімізації вказаних ризиків настання техногенної катастрофи в м.Кривий Ріг. Усі роботи здійснює ПрАТ «ЦГЗК» за власні кошти.
Так, 31.01.2018 позивачем укладено договір №151-71-04 на послуги з відкачки шахтних вод з Комунальним підприємством «Кривбасводоканал», за умовами якого останнє надає Позивачу послуги з відкачки шахтних вод від шахт в обумовленому замовником обсязі, в тому числі, в балку Свистунова (штучний водний об`єкт).
Послуги по транзиту через Дзержинське хвостосховигце, прийому і тимчасовій акумуляції шахтної води в ставок-накопичувач балки Свистунова та проведенню її скиду шляхом відкачування в річку Інгулець надає позивачу Державне підприємство «Кривбасшахтозакриття» на підставі договору про надання послуг від 26.11.2013 №925.
Таким чином, позивач уже не є користувачем надр за спецдозволом від 02.09.2004 №3399, йому належать лише будівлі, споруди та обладнання шахти (підземні та наземні). Позивач на даний момент лише здійснює за власні кошти та за власною ініціативою підтримання безпечного стану шахти та родовища корисних копалин від затоплення з метою недопущення шкоди довкіллю та жителям м. Кривий Ріг.
До того ж, 18.06.2017 набрав чинності Закон України «Про оцінку впливу на довкілля» від 23.05.2017 № 2059-УІІІ, який встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Пункт 3 частини 1 статті 1 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» визначає, що планована діяльність - планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності. Оцінці впливу на довкілля не підлягає планована діяльність, спрямована виключно на забезпечення оборони держави, ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій, наслідків антитерористичної операції на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Види планованої діяльності, які підлягають оцінці впливу на довкілля, зазначені в частинах 2-3 статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». При цьому, підтримання режиму гідрозахисту шахти не підпадає під жоден вид діяльності, передбачений вказаною статтею.
Відкачування води щорічно не перевищує 10 млн. куб. м. Відтак, для здійснення оцінки впливу на довкілля немає жодних правових підстав, а припис Відповідача не відповідає вимогам статті 19 Конституції України.
Також, відповідно до частини 2 статті 17 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» дія цього Закону не поширюється на суб`єктів господарювання, які отримали рішення про провадження планованої діяльності до набрання чинності цим Законом, крім випадків, передбачених пунктом 22 частини другої та пунктом 14 частини третьої статті З цього Закону.
Рішення про провадження планованої діяльності (спеціальний дозвіл на користування надрами від 02.09.2004 №3399) позивач отримав до набрання чинності вказаним законом, а після набрання ним чинності позивач не здійснював жодних розширень та змін, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності тощо. Отже, діяльність позивача жодним чином не підпадає під дію Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Що стосується тверджень відповідача, викладених в п. 27 акта перевірки, стосовно дотримання умов консервації чи ліквідації гірничодобувних об`єктів (ст.54 Кодексу України про надра»), то суд звертає увагу на те, що вказані питання можуть бути предметом виключно перевірки дотримання вимог гірничого законодавства. Уповноваженими органами на здійснення таких перевірок є Державна служба геології та надр України (постанова КМУ від 30.12.2015 № 1174, п.12) та Державна служба України з питань праці (постанова КМУ від 11.02.2015 № 96, п.18). До повноважень Державної екологічної інспекції України (постанова КМУ від 19.04.2017 № 275) перевірка даних питань не належить.

Означене підтверджено наступними письмовими доказами: копією спеціального дозволу на користування надрами від 02.09.2004 № 3399; копією Угоди №3399 про умови користування надрами з метою видобування залізних руд родовища «поле шахти «Гігант-Глибока» від 07.12.2011; копією договору купівлі-продажу від 04.01.2006 №36-18-01/06; копією акту прийому-передачі від 16.01.2006 до договору купівлі-продажу від 04.01.2006 №36-18-01/06; копією договору купівлі-продажу від 06.04.2005 №927-18-01/05; копією акту прийому-передачі від 06.04.2005 до договору купівлі-продажу від 06.04.2005 №927-18-01/05; копією договору купівлі-продажу від 06.04.2005 №928-18-01/05; копією акту прийому-передачі від 06.04.2005 до Договору купівлі-продажу від 06.04.2005 №928-18-01/05; копією Договору купівлі-продажу від 06.04.2005 №929-18-01/05; копією акту прийому-передачі від 06.04.2005 до договору купівлі-продажу від 06.04.2005 №929-18-01/05; копією договору купівлі-продажу від 13.04.2005 №1023-22-01/05; копією акту прийому-передачі від 13.04.2005 до Договору купівлі-продажу від 13.04.2005 №1023-22-01/05; копією договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №1607-16-01/04; копією акту прийому-передачі від 18.01.2005 до Договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №1607-16-01/04; копією Договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №1608-16-01/04 (та специфікації №1); копією акту прийому-передачі від 18.01.2005 до договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №1608-16-01/04; копією договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №1626-18-01/04 (17653); копією акту прийому-передачі від 18.01.2005 до договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №1626-18-01/04 (17653); копією Договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №17651; копією акту прийому-передачі від 18.01.2005 до Договору купівлі-продажу від 29.12.2004 №17651; копією Договору купівлі-продажу автомобільного шляхопроводу від 19.07.2010 №3066; копією Договору від 31.01.2018 №151-71-04 (з додатковими угодами); копією Договору про надання послуг від 26.11.2013 №925 (з додатковими угодами); копіями актів виконаних робіт по відкачуванню шахтної води за 2017-2021 роки.

Стосовно виконання вимог п. 44 припису.

Наведена вимога припису ґрунтується на загальних нормах законодавства - ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» щодо компетенції центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища та ст. ст. 8, 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якими визначені повноваження та обов`язки органу державного нагляду (контролю) та обов`язки суб`єкта господарювання, в обох випадках саме під час здійснення державного нагляду (контролю).

За приписами пункту «е» частини 1 статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» орган контролю надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з питань, що належать до його компетенції. В межах даного планового заходу - у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За пунктом «д» частини 1 статті ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» документи органом контролю одержуються в установленому порядку.

Відповідно до абзацу 11 статті 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» документи суб`єктом господарювання надаються в тому обсязі, який він вважає необхідним. А отже, надання суб`єктом господарювання документів є його правом, а не обов`язком, та не вважається порушенням законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

За приписами як ст. 8, так і ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» права та обов`язки сторін визначені саме на під здійснення державного нагляду (контролю), в тому числі і щодо надання документів (абзац 11 ст. 11). Отже, метою отримання документів є встановлення обставин наявності чи відсутності порушень законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Згідно з абзацом третім статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи державного нагляду (контролю) здійснюються у формі планових та позапланових заходів. За приписами абзацу другого частини п`ятої статті 5 продовження строку здійснення планового заходу не допускається.

За наведених обставин, підстави виконання п. 44 припису відсутні.

Стосовно виконання вимог п.47 припису.

Так, в якості нормативного обґрунтування п. 47 припису відповідач посилається на норми ст. 10 Закону України «Про охорону атмосферного повітря», яка встановлює загальні обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря. А отже, і дана вимога, зі строком виконання - 15.06.2021, не встановлює обов`язків для позивача в частині усунення конкретних порушень вимог законодавства та є декларативною.

Тож важливо відзначити, що даний пункт припису фактично складається з двох частин: забезпечити проведення технічного навчання і перевірки знань з правил технічної експлуатації установок очистки газу, та не розроблено інструкцію з експлуатації установок очистки газу відповідно до умов їх роботи (Петрівський кар`єр).

Щодо другої частини пункту припису відносно інструкції з експлуатації установок очистки газу важливо одразу зазначити, що в» порушення ч. 8 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» наведена частина припису взагалі не містить вимоги до суб`єкта господарювання, а отже в цій частині припис не підлягає виконанню.

Стосовно вимоги відповідача забезпечити проведення технічного навчання і перевірки знань з правил технічної експлуатації установок очистки газу зазначаємо, що відповідно до Звіту з інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ПРАТ «ЦГЗК» (Промисловий майданчик №5 та Промисловий майданчик №6) - відсутні джерела, які оснащені газоочисними установками. Викиди у атмосферне повітря здійснюються на підставі виданих Міністерством захисту довкілля та природніх ресурсів України дозволів №-36 та №-37 (термін дії дозволу 7 років, з 28.09.2020 по 28.09.2027). Оскільки на підприємстві відсутні установки очистки газу, оскаржуваний припис не містить предмета і його виконати неможливо.

Зазначене підтверджується наступними документами (додатки 46, 43, 50, 47 до позовної заяви): копією дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №-36 від 28.09.2020р.; копією звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами викидів на ПРАТ «ЦГЗК» Проммайданчик №5; копією дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №-37 від 28.09.2020; копією звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами викидів на ПРАТ «ЦГЗК» Проммайданчик №6.

Стосовно виконання вимог п.49 та п. 50 припису.

Так, відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

За приписами частини 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Обставини щодо імовірних засмічення та захвату земельної ділянки встановлено не під час планового заходу, а шляхом обстеження земельної ділянки, яка не є у власності (користуванні) ПРАТ «ЦГЗК» із складанням відповідного акту обстеження земельних ділянок, територій, приміщень, устаткування, обладнання від 12.05.2021.

Наведений акт не відповідає вимогам частини 6 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Не містить він інформації і щодо здійснення перевірки в межах планового заходу органу контролю. Щодо осіб, які зазначені в акті з боку ПРАТ «ЦГЗК», відсутні відомості про наявність в них повноважень представляти Позивача під час проведення перевірок чи будь- яких обстежень. Інформація, наведена в акті від 12.05.2021, не містить відомостей щодо площі та обсягів засмічення. Нічим не підтверджена обставина так званого засмічення саме відходами розроблення кар`єром руди залізної (розкривних порід).

Отже, наведені в акті від 12.05.2021 обставини фактично є припущенням, оскільки не встановлені у належний спосіб, без доступу до земельної ділянки, без застосування інструментальних вимірювань та спеціальних знань землевпорядних організацій.

Також важливо зауважити, що відповідачем не зазначено власника/користувача земельної ділянки, права якого начебто порушено з боку позивача. За таких обставин у Відповідача відсутні повноваження встановлювати строки та зобов`язувати позивача здійснювати дії на земельній ділянці, яка перебуває у власності чи користуванні інших осіб, без погодження із фактичним власником/користувачем.

За наведених обставин, вимоги п. п. 49, 50 припису є необґрунтованими та безпідставними.

Таким чином, з огляду на те, що пункти припису від 20.05.2021 № 153/3.2-3.3-3.5-4.3 (Ц) - 7/21, а саме пункти 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8,19, 20, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 41, 42, 44, 43, 47, 49, 50 носять загальний характер, не конкретизують суті виявлених порушень, та не вказують конкретний шлях їх усунення, що суперечить приписам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», вони є незаконними, необґрунтованими, неправомірними та такими, що винесені з порушенням діючого законодавства України, а тому підлягають скасуванню.

Сторонами суду не наведено інших аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. "Руїз Торія проти Іспанії" (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 року, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

За встановлених в цій справі обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити повністю.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 2270 грн., що документально підтверджується копією платіжного доручення №566 від 26.08.2021 року.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 2270 грн. підлягає стягненню з Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) за рахунок бюджетних асигнувань.

З приводу стягнення витрат на професійну правничу допомогу у сумі 9 352 грн. суд зазначає наступне.

Згідно з положеннями статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Суд зазначає, що представник відповідача заперечив проти стягнення на користь позивача 9352 грн., витрат на правничу допомогу, виходячи з неспівмірності та реальності понесених витрат.

В той же час, Верховний Суд в постанові від 21.01.2021 року в справі №280/2635/20 звернув увагу на те, що Кодекс адміністративного судочинства України у редакції, чинній з 15.12.2017 року, імплементував нову процедуру відшкодування витрат на професійну правову допомогу, однією з особливостей якої є те, що відшкодуванню підлягають витрати, незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною / третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено в рішеннях від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 у справі "Гімайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 у справі "Меріт проти України" заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Тобто, суд під час вирішення питання щодо розподілу судових витрат зобов`язаний оцінити рівень витрат на правничу допомогу обґрунтовано у кожному конкретному випадку за критеріями дійсності та співмірності необхідних і достатніх витрат, а також розумності їх розміру.

Відповідно до частини 3 статті 4 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат може здійснювати адвокатську діяльність індивідуально або в організаційно-правових формах адвокатського бюро чи адвокатського об`єднання (організаційні форми адвокатської діяльності).

Згідно з підпунктом 1, 2, 6 частини 1 та частини 2 статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" до видів адвокатської діяльності, серед іншого, відносяться: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами. Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.

Статтею 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення; представництво - вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченого адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціни позову та (або) значенню справи.

У справі "East/West Alliance Limited" проти України" Європейський суд із прав людини, оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10 % від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі "Ботацці проти Італії" (Bottazzi v. Italy) [ВП], заява №34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).

У пункті 269 Рішення у цій справі Суд зазначив, що угода, за якою клієнт адвоката погоджується сплатити в якості гонорару певний відсоток від суми, яку присудить позивачу суд - у разі якщо така сума буде присуджена та внаслідок якої виникають зобов`язання виключно між адвокатом та його клієнтом, не може бути обов`язковою для Суду, який повинен оцінити рівень судових та інших витрат, що мають бути присуджені з урахуванням того, чи були такі витрати понесені фактично, але й також - чи була їх сума обґрунтованою (див. вищезазначене рішення щодо справедливої сатисфакції у справі "Іатрідіс проти Греції" (Iatridis v. Greece), п. 55 з подальшими посиланнями).

Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).

Верховний Суд в постанові від 21.01.2021 року в справі №280/2635/20 звернув увагу на те, що при визначенні суми відшкодування суд повинен виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Вказаний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 року у справі №755/9215/15-ц.

При цьому, суд зауважує, що при розгляді справи судом питання про відшкодування витрат на правничу допомогу учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань і саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог, що виключає ініціативу суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони (саме така позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №755/9215/15-ц).

За правилами оцінки доказів, встановлених ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Вирішуючи питання обґрунтованості розміру заявлених позивачем витрат на професійну правничу допомогу та пропорційності їх складності правовому супроводу справи у КАС, суд враховує таке.

В підтвердження понесених позивачем витрат на правничу допомогу представником позивача долучено до матеріалів справи копію рішення Адвокатського об`єднання «Всеукраїнська адвокатська допомога» №11 від 05.11.2018р. на 1 арк.; копію Статуту Адвокатського об`єднання «Всеукраїнська адвокатська допомога» на 5 арк.; копію Витягу з ЄДР Адвокатського об`єднання «Всеукраїнська адвокатська допомога» на 5 арк.; копію Розрахунку розміру винагороди від 08.11.2021р. на 1 арк.; копію Акту приймання-передачі наданих послуг № 1 від 08.11.2021 року на 1 арк.; копію Акту здачі-прийняття робіт (надання послуг) №504 від 09.11.2021р. на 1 арк.; копію Рахунку на оплату № 504 від 09.11.2021 року на 1 арк.

Суд також вважає за необхідне врахувати правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 04.02.2020 року (№ провадження К/9901/95/200), відповідно до якої (п.23) вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин, зокрема ціни позову, може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.

В той же час, суд не вправі надавати оцінку умовам договору (зокрема вартості наданих адвокатом послуг), що погоджені сторонами договору в підписаних на виконання договору документах.

Оскільки, позивачем понесені витрати на професійну правничу допомогу, що підтверджено належними та допустимими доказами, такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір обґрунтованим та співмірним зі складністю справи, тому на них поширюється правило щодо розподілу судових витрат.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що витрати на професійну правничу допомогу в сумі 9 352 грн. підлягають стягненню з Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) за рахунок бюджетних асигнувань.

На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 12 листопада 2021 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Виготовлення рішення у повному обсязі здійснено 22 листопада 2021 року.

Керуючись ст. ст. 139, 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) про визнання протиправними та скасування окремих пунктів припису - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати пункти припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) від 20.05.2021 року № 153/3.2-3.3-3.5-4.3 (Ц) - 7/21, а саме: пункти №1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 19, 20, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 34, 35, 36, 37, 41, 42, 43, 44, 47, 49, 50.

Стягнути на користь приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" () судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) ().

Стягнути на користь приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" () витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 9352 грн. (дев`ять тисяч триста п`ятдесят дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) ().

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду складений 22 листопада 2021 року.

Суддя С. В. Прудник