Справа № 640/4333/20
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4333/20 Головуючий у І інстанції - Чудак О.М.
Суддя-доповідач - Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Епель О.В., Карпушової О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві до Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 , про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м.Києві звернулось до суду з даним позовом, в якому просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, який розташований за адресою: АДРЕСА_1, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 08.01.2020 №1, шляхом відключення електроживлення та накладення печатки на головний електрощит гуртожитку.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ході проведення перевірки виявлено порушення правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в акті перевірки додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, і в свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 08.01.2020 №1.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено, при цьому суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не усунув порушення, які виявлені в ході проведення перевірки, що свідчить про необхідність застосування відповідних заходів реагування.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, ОСОБА_1 , яка не є учасниками справи, проте проживає у гуртожитку за адресою: АДРЕСА_1 , подала апеляційну скаргу, в якій вказуючи на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Свої доводи обґрунтовує тим, що належним відповідачем у даній справі має бути Національна академія наук України, а не Державне житлово-комунальне підприємство Національної академії наук. Крім того зазначає, що зупинення експлуатації гуртожитку Національної академії наук України матиме несприятливі наслідки для прав, свобод та інтересів мешканців гуртожитку, а саме позбавить їх права на житло.

Позивачем та відповідачем подано відзиви на апеляційну скаргу, в яких вони просять залишити скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін, вказуючи про безпідставність доводів, викладених в апеляційній скарзі.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції установлено і підтверджується матеріалами справи, що 03.01.2020 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві прийнято наказ №11 про проведення позапланових перевірок, відповідно до якого в період з 08.01.2020 по 21.01.2020 провести позапланову перевірку гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України за адресою: АДРЕСА_1.

На підставі зазначеного наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві видано посвідчення від 03.01.2020 №248 на проведення позапланової перевірки гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України за адресою: АДРЕСА_1, на ім`я провідних інспекторів відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Голосіївського РУ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві Коломійця Р.В. та Говоращука Д.О.

Перед початком здійснення перевірки уповноваженій особі відповідача вручено копію посвідчення на проведення перевірки від 03.01.2020 №248 та службові посвідчення, які засвідчують особи перевіряючих.

За результатами проведеної перевірки складено акт №1 від 08.01.2020, яким виявлено 39 порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та наведене зумовило звернення Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Колегія суддів, надаючи оцінку правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Так, відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене Указом Президента України від 16.01.2013 № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади та здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Постановою Кабінету Міністрів України від 21.01.2013 № 33 «Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є позивач.

Гуртожиток Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України є суб`єктом господарювання, а тому, згідно ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, забезпечує виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; забезпечує дотримання вимог законодавства щодо створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд цивільного захисту; розробляє заходи щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечує виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримує у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V) на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Згідно ст. 66 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Пунктами 1, 2 ч. 1 ст. 70 КЦЗ України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Частиною 2 статті 70 КЦЗ України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок, тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, тощо.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до п. 26 ст. 2 КЦЗ України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

За встановленими обставинами справи, об`єктом перевірки стали приміщення гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, який розташований за адресою: АДРЕСА_1.

У рамках проведеної ГУ ДСНС України у м.Києві перевірки було встановлено 39 (тридцять дев`ять) порушень, а саме:

1) п. 5 розділу II ППБУ - не проводяться практичні відпрацювання всіма задіяними працівниками інструкції, шо визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, не рідше одного разу на півроку;

2) п. 8 розділу II 8 ППБУ - приміщення не в повній мірі забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

3) п. 12 розділу II ППБУ - з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння не створено добровільну пожежну охорону. Порядок функціонування добровільної пожежної охорони затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 564;

4) п.2.5 розділу ІІІ, ППБУ - дерев`яні конструкції, горища не оброблено вогнетривкою сумішю із складанням акту про виконані роботи;

5) п. 2.7 розділу III ППБУ - наказом керівника господарчого органу підприємства, що експлуатує об`єкт, не призначено посадова особа, відповідальна за утримання вогнезахисного покриву;

6) п. 2.4. розділу III ППБУ - клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормативною межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконаний меншим, ніж нормативна межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди;

7) п. 2.16 розділу III ППБУ - у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат не розкриваються, не розсуваються або не знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати повинні бути відчинені (зняті);

8) п. 22 п. 2.28 глави 2 розділу III ППБУ - не підтверджено показники пожежної небезпеки килимів та іншого покриття підлоги, прокладеного на шляхах евакуації, щодо токсичності продуктів горіння, димоутворювальної здатності та групи поширення полум`я;

9) п. 2.33 глави 2 розділу III ППБУ - не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі з приміщень (поверхів);

10) п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - двері на шляхах евакуації замкнуті на замки, що важко відчиняються зсередини;

11) п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - захаращені шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами, (коридор 1 та 2 поверхів);

12) п. 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - улаштовано у сходових клітках приміщення (1-й поверх);

13) п. 2.2 розділу III ППБУ - не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та не забезпечено їх технічне обслуговування;

14) п. 2.32. розділу III ППБУ - евакуаційні виходи не обладнані світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення;

15) п. 1.19. розділу III ППБУ - керівник об`єкта своїм розпорядчим документом не визначив спеціальні місця для куріння, з позначенням відповідним знаком або написом, та встановленням урни або попільниці з негорючих матеріалів;

16) п. 1.20. розділу IV ППБУ - замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання не проведено;

17) п. 5.7. розділу VI ППБУ - дозволяється користуватися безпосередньо в кімнатах гуртожитку, електронагрівальними приладами. Для цієї мети адміністрацією повинні бути обладнані спеціальні місця (спеціальне місце не обладнано);

18) п. 1.18 розділу IV ППБУ - допускається експлуатація світильників з лампами розжарювання без суцільного захисного скла, (кабінет завідуючої, коридор 1 та 2 поверхів, кухня 1 та другий поверхи);

19) п. 1.6 розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів в електророзподільній коробці в приміщенні котельні не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (кабінет завідуючої, електрощитова, коридор 1 -го поверху);

20) п. 1.18. розділу IV ППБУ - дозволяється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м. від електроустаткування та під електрощитами, (електрощитова);

21) п. 1.17 розділу IV ППБУ - електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (2-й поверх);

22) п. 1.18 розділу IV ППБУ - дозволяється користування пошкодженими розетками, (кабінет завідуючої, коридор 1 та 2 поверхів);

23) п. 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірка не виконано відповідно до вимог;

24) п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ - допускається використання подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ (коридор 1 поверху);

25) п. 1.2 розділу V ППБУ, додаток Б ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі та територія не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв`язком;

26) п. 1.1. розділу V ППБУ - СПЗ перебувають в несправному стані та не виконують покладені на них функції;

27) п.1.2. розділу V ППБУ, Наказ МВС України від 30.03.2015 №349 розділ І, п. 3, п.п. 1 - сигнал від контрольно-приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації не виведений на пульт централізованого пожежного спостереження. Підпункт 9 пункту 2.1 розділу ІV ППБУ - на будівлі відсутні покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) місць розташування пожежних гідрантів і водойм з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);

28) п.п. 9 п. 2.1 розділу V ППБУ - на будівлі відсутні покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світло відбивних покриттів) місць розташування пожежних гідрантів і водойм з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми;

29) п.п. 3 п. 2.2 розділу V ППБУ - допускається розміщення пожежних рукавів в шафах пожежних кранів не приєднаних до крана та ствола (коридор 1 та 2 поверхів);

30) п.п. 2 п. 2.2 розділу V ППБУ - пожежний кран-комплект не укомплектований важелем для полегшення відкривання вентиля, (коридор 1 та 2 поверхів);

31) п. 2.2., п/п.9. розділу V ППБУ - пожежним кран-комплектам не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, (коридор 1 та 2 поверхів);

32) п. 5.6 глави 5 розділу VI ППБУ - черговий персонал, а також мешканці не забезпечені засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі (порушення п. 9.24. ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Готелі»;

33) абз. перший п. 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ - не всі громадяни, котрі прибувають до будинків для тимчасового проживання людей в гуртожиток ознайомлено адміністрацією з основними вимогами пожежної безпеки (під підпис);

34) абз. перший п. 5.1 глави 5 розділу VI ППБУ - у житлових кімнатах відсутня стисла пам`ятка для мешканців про правила пожежної безпеки;

35) абз. перший ч. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України) - не подано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

36) п. 3 частини першої статті 20 КЦЗ України - у приміщеннях будівлі не обладнано сучасний куточок цивільного захисту населення;

37) п. 4 ч. 1 ст. 20 КЦЗ України - евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій не організовано та не здійснюються;

38) п. 8 ч. 1 ст. 20 КЦЗ України - навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки, не здійснено;

39) ч. 2 ст. 20 КЦЗ України - штатні працівники (спеціальні підрозділи) цивільного захисту або спеціально призначені особи з питань цивільного захисту відсутні.

В контексті викладеного слід зауважити, що порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Законом № 877-V не визначені, отже віднесення таких до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати, чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.

Колегія суддів зауважує, що за приписами ст. 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Виявлені порушення є істотними та несуть ризик займання, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, більшість порушень обумовлені відсутністю у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі та швидкого реагування у разі її виникнення.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування.

Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Згідно з ч. 2 ст. 12 Закону № 877-V у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання.

За приписами ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Тобто, застосування заходу реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Колегія суддів звертає увагу, що станом на час перегляду даної справи судом апеляційної інстанції відповідачем досі не усунуті порушення, зафіксовані в акті перевірки від 08.01.2020 №1, також матеріали справи не мстять доказів звернення відповідача до позивача з заявою для проведення повторної перевірки.

Крім того, колегія суддів враховує, що відповідачем не заперечується наявність встановлених позивачем порушень та у відзиві на апеляційну скаргу ним зазначено, що усунути виявлені перевіркою порушення неможливо без комплексного вирішення питання експлуатації гуртожитку в цілому, як такого, що непридатний для нормального функціонування та проживання, тобто при прийнятті судом першої інстанції рішення було враховано всі ці обставини та прийнято рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Посилання апелянта на те, що належним відповідачем у даній справі має бути Національна академія наук України, а не Державне житлово-комунальне підприємство Національної академії наук, так як обов`язок забезпечення пожежної безпеки покладено на власника - Національну академію наук України, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки для забезпечення обслуговування та утримання у належному технічному стані гуртожитку його передано на баланс Державному житлово-комунальному підприємству Національної академії наук України відповідно до розпорядження Національної академії наук України №291 від 02.03.2000 «Про передачу з балансу на баланс».

Згідно з ч. 3 ст. 55 КЦЗ України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Колегія суддів звертає увагу, що забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того чи є він власником або користувачем об`єкта підвищеної небезпеки.

В даному випадку, враховуючи виявлені порушення у сфері техногенної та пожежної безпеки окремо та у їх сукупності колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного житлово-комунального підприємства Національної академії наук України, який розташований за адресою: АДРЕСА_1, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення електроживлення та накладення печатки на головний електрощит гуртожитку.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, наявні підстави для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і не підлягає скасуванню.

Згідно ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 грудня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Епель

О.В. Карпушова