Справа № 120/16294/21-а
Суддя: Жданкіна Наталія Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-11-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

29 листопада 2021 р. Справа № 120/16294/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Жданкіна Наталія Володимирівна, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Липовецької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Липовецької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень цих норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що в позовній заяві позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру.

Проте до позовної заяви не долучено документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документу, який підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак, позивачем заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору.

Клопотання мотивоване недостатнім рівнем доходів позивача, у підтвердження чого надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, а також довідку з центру зайнятості.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (ст. 132 КАС України).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон від 08.07.2011 № 3674-VI).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (ч. 2 ст. 8 Закон від 08.07.2011 № 3674-VI).

Закон від 08.07.2011 № 3674-VI не містить вичерпного й чітко визначеного переліку документів, які можливо вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням.

Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського суду з прав людини від 25.07.2005 у справі "Княт проти Польщі" ("Kniat v. Poland"), заява № 71731/01; пункти 63- 64 рішення Європейського суду з прав людини від 26.07.2005 у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" ("Jedamski and Jedamska v. Poland"), заява N 73547/01).

Клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору мотивоване відсутністю оподатковуваних доходів у підтвердження чого надано відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, а також довідку з центру зайнятості.

Разом з тим, суд зазначає, що згідно наданої позивачем довідки з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків 5% отриманого ОСОБА_1 доходу за 2020 рік перевищує 908,00 грн, а відтак останній не відповідає визначеному п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI критерію, за яким суд може звільнити особу від сплати судового збору.

За наведених обставин, клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

В зв`язку з цим позивачу слід надати докази сплати судового збору за звернення до суду з даним позовом в сумі 908,00 грн.

Крім того, згідно ч.1, 5 ст. 160 КАС України позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

В даному випадку, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги позивач вказує на недотримання відповідачем Інструкції з профілактики та встановлення факту отруєння бджіл засобами захисту рослин, затвердженої Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі і сільського господарства в Україні № 338 від 19.02.2021.

Разом з тим, в супереч вимогам ст. 160 КАС України позивач не вказує, які саме пункти зазначеної Інструкції або іншого нормативно-правового акту не було дотримано відповідачем під час вчинення оскаржуваної бездіяльності (надання відмови).

Також слід зазначити, що позовні вимоги мають бути сформовані у такий спосіб, щоб не допустити двоякого їх тлумачення. Вданому випадку позивач просить визнати протиправною бездіяльність відповідача та, одночасно, зазначає про вчинення відповідачем дій щодо надання відмови у відібранні рослин для відправлення на екпертизу.

З огляду на викладене, позивачу слід уточнити позовні вимоги у такий спосіб, який дасть змогу чітко зрозуміти, яку бездіяльність відповідача він просить визнати протиправною.

Крім того, формуючи прохальну частину позовної заяви позивачу слід врахувати висновки наведені в Рішенні Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003, за якими визначено, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав у сфері публічно-правових відносин. Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, встановити чи є відповідне право або інтерес порушеним, а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Пунктами 3-4 частини першої статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Аналіз вищенаведених положень КАС України, а також рішення Конституційного Суду України у справі № 3-рп/2003р від 30.01.2003 дає підстави для формування висновку, що звернення до суду з позовною заявою в першу чергу повинно бути спрямоване на відновлення порушених прав, свобод або законних інтересів особи з боку суб`єкта владних повноважень, а прохальна частина позовної заяви сформована у такий спосіб, який дозволить відновити порушене право особи.

В даному ж випадку, позивач просить лише визнати протиправною допущену з боку органу місцевого самоврядування бездіяльність, однак не вказує, яким чином визнання даної обставини забезпечить ефективне поновлення його прав.

Частиною другою статті 171 КАС України визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтею 169 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Липовецької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Жданкіна Наталія Володимирівна