Справа № 280/6029/19
Суддя: Лазаренко Максим Сергійович
Дата ухвалення: 2021-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

24 листопада 2021 року Справа № 280/6029/19 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лазаренка М.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166; ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

05.12.2019 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (далі - відповідач), відповідно до якого просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № (форма «Ш») від 16.08.2019.

В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що висновки, викладені в акті перевірки такими, що суперечать нормам діючого законодавства, а податкове повідомлення-рішення є протиправним таким, що підлягає скасуванню. Стверджує, що в порушення норм Податкового кодексу України відповідачем проведено камеральну перевірку поза межами строків, встановлених законом. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 09.12.2019 вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу п`ятиденний строк для усунення виявлених недоліків.

28.12.2019 до суду від представника позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 02.01.2020 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 27.01.2020.

Ухвалою суду від 27.01.2020 відкладено підготовче судове засідання на 02.03.2020.

Відповідач позовні вимоги не визнав, 28.01.2020 надав до суду відзив на позовну заяву (вх.№4187), в якому зазначає, що 29.02.2016 в картці особового рахунку платника з ПДВ, після набрання чинності рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 08.12.2015 у справі №808/8903/14, відображено суму податкового зобов`язання відповідно до податкового повідомлення-рішення від 11.12.2013 № в загальному розмірі 259450,68 грн., з яких: основного платежу 172967,12 грн. та штрафних (фінансових) санкцій 86483,56 грн. Стверджує, що платник дані зобов`язання не сплачує, але проводить сплату поточних податкових зобов`язань, визначених у деклараціях з податку на додану вартість. Вказує на те, що пунктом 87.9 статті 87 розділу ІІ 126 Податкового кодексу України передбачено, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У зв`язку з наведеним вважає, що Головне управління ДФС у Запорізькій області при проведення камеральної перевірки та винесенні спірного податкового повідомлення-рішення діяло у межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

02.03.2020 у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 08.04.2020.

Ухвалою суду від 08.04.2020 підготовче судове засідання відкладено на 27.04.2020.

Ухвалою суду від 27.04.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів, відкладено підготовче судове засідання на 14.07.2020.

Ухвалою суду від 14.07.2020 відкладено підготовче судове засідання на 23.09.2020.

23.09.2020 підготовче судове засідання відкладено на 04.11.2020.

Ухвалою суду від 04.11.2020 зупинено провадження у справі до 16.12.2020.

Ухвалою суду від 16.12.2020 відкладено судове засідання на 27.01.2021.

У підготовчому судовому засіданні, що відбувалось 27.01.2021, оголошено перерву до 10.03.2021.

10.03.2021 у підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 12.05.2021.

Протокольною ухвалою суду від 12.05.2021 відкладено підготовче судове засідання на 08.06.2021.

Ухвалою суду від 08.06.2021 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 15.07.2021.

Ухвалою суду від 15.07.2021 відкладено судове засідання на 17.08.2021.

Ухвалою суду від 17.08.2021 відкладено судове засідання на 21.09.2021.

Ухвалою суду від 21.09.2021 відкладено судове засідання на 25.10.2021.

Учасники справи до суду не прибули, про дату, час та місце проведення судового засідання було повідомлені належним чином.

08.11.2021 до суду від представника позивача надійшла заява (вх.№61242) про відкладення (перенесення) розгляду справи.

Представником відповідача до суду подано клопотання (вх.№61516 від 25.10.2021) про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Пунктом 1 частини третьої статті 205 КАС України передбачено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Згідно пункту 2 частини другої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку.

Враховуючи, що відсутній строк для відкладення судового засідання та з урахуванням строків розгляду адміністративної справи, визначеного КАС України, суд вважає за доцільне відмовити у задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд завершує розгляд справи в порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 28.05.2002 зареєстрований в якості фізичної особи-підприємця, про що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань міститься запис від 08.02.2007 за №0031018. Видами діяльності є: 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів (основний) 45.32 Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів.

На підставі підпунктів 191.1.1, 191.1.2 пункту 191.1 статті 191, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75 та пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Олександрівського управлінняу м.Запоріжжі Головного управління ДФС у Запорізькій області Самсоненко О.Г. у приміщенні Головного управління ДФС у Запорізькій області за адресою: 69063, м.Запоріжжя, вул.Дніпровська, буд. 34, проведено 14.06.2019 камеральну перевірку своєчасності сплати податкових зобов`язань з податку на додану вартість в лютому 2016 року фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

За результатами перевірки складено Акт від 14.06.2019 №3134/08-01-49-07/ НОМЕР_1 камеральної перевірки своєчасності подання податкової звітності, даних Єдиного реєстру податкових накладних, повноти нарахування, своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , відповідно до висновків якого встановлено порушення вимог пункту 57.3 статті 57 розділу ІІ Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (із змінами та доповнення) - несвоєчасна сплата узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість в лютому 2016 року.

Головним управлінням ДФС у Запорізькій області, правонаступником якого наразі є Головне управління ДПС у Запорізькій області, 16.08.2019 винесено податкове повідомлення-рішення № про визначення суми грошового зобов`язання в розмірі 15285,83 грн. за порушення вимог пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України, що становить 20%від суми погашеного податкового боргу.

ФОП ОСОБА_1 на акт №3134/08-0-49-07/ від 14.06.2019 перевірки надано заперечення від 02.08.2019 №45593/ФОП.

Відповідь на вищезазначене заперечення зареєстрована 13.08.2019 №13988/14/08-01-49-07, у якій, зокрема, зазначено, що висновки, викладені в Акті перевірки від 14.06.2019 №3134/08-01-49-07/ НОМЕР_1 є правомірними, відповідають нормам діючого законодавства України та нормам Податкового кодексу України. Крім того вказано на те, що заперечення від 02.08.2019 №45593/ФОП до акту камеральної перевірки своєчасності подання податкової звітності, даних Єдиного реєстру податкових накладних, повноти нарахування. Своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість №3134/08-01-49-07/ від 14.06.2019 надано до контролюючого органу з порушенням термінів, визначених Податковим кодексом.

Вказана відповідь направлена платнику рекомендованим листом з повідомленням 13,08.2019, яке повернулося до податкового органу відповідно до поштового штемпелю 04.09.2019 із відміткою про вручення особисто платнику 04.09.2019.

Позивач, не погодившись із прийнятим податковим повідомленням-рішення, звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Підпунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України передбачено, що органи державної податкової служби мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до підпункту 75.1.1. статті 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Таким чином, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. А відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Законодавчо установлені обмеження щодо повноважень податкового органу під час проведення камеральної перевірки (яка характеризується спрощеним порядком її призначення і проведення, не передбачає присутність платника та можливість подання ним пояснень тощо) є однією з гарантій прав платника, що забезпечують дотримання балансу публічних і приватних інтересів.

Камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, а тому під час проведення камеральної перевірки не має правових підстав для визначення порушень термінів сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання оскільки останні перебувають поза межами даної перевірки.

За результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу (пункт 86.2 статті 86 Податкового кодексу України).

На підставі статті 20 Податкового кодексу України, у порядку, визначеному статтею 76 розділу 2 Кодексу проведено Головним управлінням ДФС у Запорізькій області камеральну перевірку своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань до бюджету фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 , за результатами якої виявлено порушення вимоги пункту 57.3 статті 57 розділу ІІ Податкового кодексу України, про що складено відповідний акт від 14.06.2019 №3134/08-01-49-07/ НОМЕР_1 .

За правилами підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених Кодексом.

Згідно пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України, у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Відповідно до пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України (станом на дату проведення камеральної перевірки), у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Судом встановлено, що станом на дату проведення камеральної перевірки, а саме 14.06.2019 податкові зобов`язання за січень та лютий 2020 року на суму 1889,2 грн не сплачено.

Судом встановлено, що станом на дату складання акту перевірки від 14.06.2019 за ФОП ОСОБА_1 обліковується довідково нарахована штрафна санкція в сумі 15285 грн. 83коп., що виникла через проведення платником сплати поточних зобов`язань з податку на додану вартість при наявному податковому боргу.

Так, у 2013 році платнику, контролюючим органом, було проведено документальну позапланову невиїзну перевірку за результатами якої було складено акт від 14.11.2013 №665/08-27-17-2-22- та винесено податкове повідомлення-рішення від 11.12.2013 №, яким визначено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість у розмірі 259450,68 грн., з яких: основного платежу 172967,12 грн. та штрафних (фінансових) санкцій 86483,56 грн.

ФОП ОСОБА_1 протягом 2014-2015 в адміністративному порядку оскаржував суму вищезазначеного податкового повідомлення-рішення. Остаточне рішення по справі №808/8903/14 винесене Запорізьким окружним адміністративним судом, та ухвалою від 08.12.2015 року позовну заяву платника до контролюючого органу залишено без розгляду через неявку до судового засідання ні позивача, ні його законного представника при повідомленні про дату, час та місце розгляду справи.

Як наслідок, 29.02.2016 в картці особового рахунку платника з ПДВ, після набрання чинності рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 08.12.2015 у справи №808/8903/14, відображено суму податкового зобов`язання відповідно до податкового повідомлення-рішення від 11.12.2013 № в загальному розмірі 259450,68 грн., з яких: основного платежу 172967,12 грн. та штрафних (фінансових) санкцій 86483,56 грн.

Як зазначено відповідачем, ФОП ОСОБА_1 вищезазначені податкові зобов`язання не сплачує, проте проводить сплату поточних податкових зобов`язань, визначених в деклараціях з податку на додану вартість.

Суд зазначає, що грошові кошти, які сплачуються ФОП ОСОБА_1 за поточними податковими зобов`язаннями, визначеними ним в податкових деклараціях х податку на додану вартість, зараховуються податковим органом в порядку черговості в рахунок погашення податкового боргу платника за попередній період.

Так, відповідно до пункту 87.9 статті 87 Податкового кодексу України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

При погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені (абзац 1 пункту 131.2 статті 131 Податкового кодексу України).

Якщо платник податків не виконує встановленої абзацом першим пункту 131.2 статті 131 Податкового кодексу України черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному пунктом 131. 2 статті 131 Податкового кодексу України.

Поряд з цим, суд звертає увагу на наступне.

У відповідності до вимог пункту 102.1 Податкового кодексу України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 Податкового кодексу України, тобто штрафні санкції можуть бути застосовані в межах 1095 днів.

Аналогічну позицію займає Верховний Суд, наприклад, у постанові від 05.07.2019 у справі №820/11541/13-а.

Враховуючи вищевикладене, передбачений пунктом 102.1 Податкового кодексу України строк розпочав свій відлік (наведені граничні строки сплати узгоджених сум податкових зобов`язань ФОП ОСОБА_1 з податку на додану вартість, відповідно до переліку податкових декларацій, наведених в акті перевірки) з 29.02.2016 та закінчився зі спливом 1095 днів з дня, що настає за останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань.

Судом встановлено, що відповідач провів камеральну перевірку 14.06.2019.

Відраховуючи 1095 днів від дати проведення перевірки, суд вказує, що граничний строк сплати податкових зобов`язань, щодо яких в цьому випадку контролюючий орган мав право вчинити перевірку та за несплату яких відповідно мав право застосувати штрафну (фінансову) санкцію, обмежений 28.02.2019.

У той же час з акту камеральної перевірки слідує, що податковим органом було перевірено у тому числі строки сплати зобов`язань, що настали 29.02.2016. За несвоєчасну сплату цієї частини податкових зобов`язань сума донарахованих спірним податковим повідомленням-рішенням штрафних (фінансових) санкцій становить 259450,68 грн.

Отже, штрафні (фінансові) санкції у вказаному розмірі щодо грошових зобов`язань за цей період було нараховано поза межами строків давності, передбачених пунктом 102.1 Податкового кодексу України.

Отже враховуючи вказане, суд дійшов висновку, що нарахування штрафних санкцій в загальній сумі 259450,68 грн. за несвоєчасну сплату грошових зобов`язань здійснено контролюючим органом поза межами граничного строку в 1095 днів, що визначений статтею 102 Податкового кодексу України.

Згідно з частиною першою статті 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених ст. 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову (частина друга статті 71 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини другої статті 77 вказаного Кодексу в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, а спірне податкове повідомлення-рішення № (форма «Ш») від 16.08.2019 - скасуванню.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ІПН НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166; ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати винесене Головним управління ДФС у Запорізькій області податкове повідомлення-рішення № (форма «Ш») від 16.08.2019.

Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 сплачену суму судового збору у розмірі 917,15 грн. (дев`ятсот сімнадцять гривень 15 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Запорізькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення в повному обсязі складено та підписано 24.11.2021.

Суддя М.С. Лазаренко