Справа № 160/7181/21
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 липня 2021 року Справа № 160/7181/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Вівастрол» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
Приватне підприємство «Вівастрол» (далі ПП «Вівастрол», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
- визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі ГУ ДПС в Дніпропетровській області, відповідач) з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4630 від 06.04.2021 року, яким позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.
- зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідачем прийнято рішення №4630 від 06.04.2021 року, яким позивача віднесено до переліку ризикових, на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Позивач вказує, що оскаржуване рішення не містить мотивації, підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків, з огляду на що воно підлягає скасуванню. Також, на думку позивача, рішення відповідача перешкоджає його господарській діяльності, оскільки відповідність критеріям ризиковості є підставою для зупинення реєстрації податкових накладних.
Ухвалою суду від 11.05.2021 року позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
На виконання вимог ухвали суду, позивачем усунуті недоліки позову.
Ухвалою суду від 08.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідачем 02.07.2021 року до суду подано відзив на позовну заяву, зі змісту якого вбачається, що комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийнято рішення №4630 від 06.04.2021 року про відповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Відповідач зазначає, що в ході аналізу отриманих від платника податку документів та податкових накладних, зареєстрованих в ЄРПН, встановлено формування податкового кредиту ПП"Вівастрол" за рахунок придбання товарів у підприємств, у яких наявний пересорт товарних позицій по ланцюгу придбання, та які включені до переліку ризикових платників.
До відзиву надано, зокрема, копії рішення №4630 від 06.04.2021 року, витягу з протоколу №163 від 06.04.2021 року засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, доповідної записки №6869/04-36-18-09 від 05.04.2021 року, рішення №6334 від 02.06.2021 року та протоколу №248 від 02.06.2021 року засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
27.07.2021 року позивач подав відповідь на відзив. Посилаючись на висновки Верховного Суду, ПП "Вівастрол" вказав на відсутність відображення в оскаржуваному рішенні вказаної відповідачем у відзиві інформації.
Вирішуючи питання, порушене відповідачем у клопотанні, суд виходить з наступного.
Згідно з ст.52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши наявні докази, при розгляді справи суд виходить з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ПП "Вівастрол" обліковується як платник податків за основним місцем обліку в ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Основним видом господарської діяльності позивача є вантажний автомобільний транспорт (код КВЕД 49.41). Крім того, ПП "Вівастрол" має право і на інші види діяльності, зокрема, на підготовчі роботи на будівельному майданчику (код КВЕД 43.12), інші спеціалізовані будівельні роботи н.в.і.у. (код КВЕД 43.99), а також діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах (код КВЕД 71.12).
Позивач подав на реєстрацію податкову накладну №117 від 19.08.2019 року.
Відповідно до квитанції від 12.09.2019 року реєстрацію вказаної податкової накладної зупинено на підставі відповідності вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку.
Згідно з витягом з протоколу №9 від 05.09.2019 року засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлено відповідність позивача критеріям ризиковості.
Позивачем 29.03.2021 року з повідомленням №1 подано на розгляд комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - комісія ГУ ДПС у Дніпропетровській області), заяву та документи щодо виключення платника з переліку ризикових суб`єктів господарювання.
З урахуванням отриманих від ПП"Вівастрол" інформації та документів, комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області прийнято рішення №4630 від 06.04.2021 року про відповідність платника податку критеріям ризиковості на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. В графі податкова інформація вказано: "наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій".
Не погоджуючись із рішенням комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області №4630 від 06.04.2021 року, з метою його скасування та зобов`язання відповідача виключити платника податку з переліку ризикових, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 61 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено порядок податкового контролю та повноваження органів державної влади щодо його здійснення.
Відповідно до п.61.1 ст.61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з п.61.2 ст.61 ПК України, податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до п.62.1 ст.62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (далі - Порядок №1165).
Так, за змістом п.5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Відповідно до п.6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Крім того, згідно з п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
У свою чергу Критерії ризиковості платника податку наведені у додатку 1 до Порядку №1165, що є вичерпним переліком.
Зокрема, п.8 вказаного Додатку передбачено одним із критеріїв наступний: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
За змістом затвердженої форми рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) вказане рішення може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Отже, Порядком №1165 встановлена можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.
У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності; або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів.
Крім того, у формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Так, спірне рішення прийнято з огляду на відповідність позивача п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. В графі податкова інформація вказано: "наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій".
Однак, ані в рішенні № 4630 від 06.04.2021 року, ані в протоколі №163 від 06.04.2021 року не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Також, відповідачем не наведено перелік контрагентів позивача, яких віднесено до переліку ризикових.
Крім того, платник податків не може нести відповідальність за неналежне виконання його контрагентами податкових зобов`язань. Тобто, порушення контрагентами позивача положень податкового законодавства не може слугувати підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податку.
При цьому, посилання відповідача у відзиві на доповідну записку №6869/04-36-18-09 від 05.04.2021 року судом не приймаються до уваги, з огляду на відсутність доказів того, що вона покладена в основу прийнятого рішення.
З рішення про відповідність ПП"Вівастрол" критеріям ризиковості, неможливо встановити, що саме стало підставою для такого висновку. Вказане унеможливлює самостійне визначення позивачем обсягу та переліку документів, необхідних для спростування такого висновку, а тому оскаржуване рішення не відповідає критерію правової визначеності та обґрунтованості.
Також, посилання відповідача на правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 03.03.2020 року у справі №240/3665/19, від 20.11.2019 року у справі №480/4006/18, від 27.08.2019 року у справі №540/2077/18 в межах розгляду даної справи, суд вважає помилковими, оскільки останні сформульовані при застосуванні норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 117, який втратив чинність 01.02.2020 року.
Отже, спірне рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.
Суд вказує, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про протиправність прийнятого відповідачем рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, і тому рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області №4630 від 06.04.2021 року підлягає скасуванню.
Щодо вимоги позивача зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до пунктів 2, 10 частини 2 статті 245 КАС України, суд в порядку адміністративного судочинства може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, а також прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права.
Приписами ч.4 ст.245 КАС України за змістом якої у разі визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, суд може зобов`язати відповідача суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
Таким чином, суд доходить висновку, що законодавством передбачено право суду у випадку встановлення порушення прав позивача зобов`язати суб`єкта владних повноважень приймати рішення або вчиняти певні дії.
Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частинами 1, 2 ст.77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Контролюючим органом не доведено правомірності своїх дій щодо віднесення позивача до переліку ризикових платників податків.
Однак, відповідач надав до суду копії рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області №6334 від 02.06.2021 року, яким встановлено невідповідність ПП "Вівастрол" критеріям ризиковості платника податку, а також витяг з протоколу №248 від 02.06.2021 року засідання комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яким позивача виключено з переліку ризикових платників податків.
Суд не вбачає підстав для покладення на відповідача обов`язку щодо виключення ПП"Вівастрол" з переліку ризикових платників податків, оскільки ГУ ДПС у Дніпропетровській області самостійно здійснило вказані дії. Під час прийняття судом рішення у даній справі, позивач не перебуває у переліку ризикових платників податків.
Відтак, позовні вимоги ПП"Вівастрол" підлягають частковому задоволенню.
Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає про наступне.
Відповідно до вимог ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При зверненні до суду позивачем сплачено суму судового збору у розмірі 2'270грн.00коп., що підтверджується квитанцією №ПН2492092 від 30.04.2021 року.
Отже, оскільки основна позовна вимога підлягає задоволенню, сплачений позивачем судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2'270грн.00коп. підлягає стягненню з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань.
Керуючись ст.ст.139, 241-246, 255, 258, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов Приватного підприємства «Вівастрол» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.
Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4630 від 06.04.2021 року, яким Приватне підприємство «Вівастрол» визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку.
У задоволені іншої частини позовних вимог - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в строки, передбачені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова