Справа № 540/2614/21
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/2614/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Варняка С.О.,

при секретарі: Кукульник Я.В.,

за участю:

позивача - ОСОБА_1 ,

відповідача - Футерко О.В.,

представника відповідача - Корман Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, державного кадастрового реєстратора ГУ Держгеокадастру в Херсонській області Футерко Ольги Володимирівни про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому просить:

- визнати дії державного кадастрового реєстратора Головного Управління Держгеокадастру в Херсонської області Футерко Ольги Володимирівни при внесені до Державного земельного кадастру відомостей про обліковий номер обмеження 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області" такими, що не відповідають закону;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру в Херсонської області вилучити з Державного земельного кадастру відомості про обліковий номер обмеження 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області" як такі, що не відповідають закону.

В обґрунтування своїх позовних вимог, позивач зазначає, що 24.05.2021 року ним було подано запит про публічну інформацію до відповідача про надання документів, які слугували підставою для внесення відомостей про обмеження в використанні земель за номерами 012:050503:00000001 та 012:050503:00000002, внесеними до відомостей Державного земельного кадастру, посадові інструкції державного кадастрового реєстратора, яким внесені відомості до державного земельного кадастру цих обмежень та наказ на призначення на посаду цього державного реєстратора. 31.05.2021 року отримано відповідь, в якій зазначалось, що документом на підставі якого внесені відомості до державного земельного кадастру про обліковий номер обмеження: 012:050503:00000001 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Стрілківської сільської ради Генічеського району Херсонської області" та 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області" є "Проект землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілківської сільських рад Генічеського району". Даний проект затверджено рішенням ХХХІ сесії районної ради V скликання від 22.05.2009 року № 478 "Про Проект землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілківської сільських рад Генічеського району". Відомості про зазначені обмеження до Державного кадастру внесені 01.10.2019 року державним кадастровим реєстратором ГУ Держгеокадастру в Херсонської області Футерко Ольгою Володимирівною.

Назва обмеження: Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області (обліковий номер обмеження: 012:050503:00000002, площа: 164,1 га) шириною від 20 до 100 метрів

Позивач наполягає, що межі обмеження грубо порушують норми законодавства, що стосуються визначення ширини прибережної захисної смуги навколо морів. Водний Кодекс (стаття 5) відносить Азовське море до водних об`єктів загальнодержавного значення. Азовське море також є режимоутворюючим об`єктом (ст. 1 ЗУ "Про Державний земельний кадастр") та відповідно до вимог ст.88 Водного кодексу уздовж морів та навколо морських заток і лиманів встановлюється прибережна захисна смуга шириною не менше двох кілометрів від урізу води. Незаконне звуження ширини прибережної захисної смуги навколо моря змінює режим господарської діяльності земель водного фонду, встановленого ст. 90 Водного фонду, що може привести до погіршення екологічного стану водного об`єкту загальнодержавного значення. Внесення до Державного земельного кадастру відомостей про обмеження у використанні земель здійснено відповідно до ст. 28 Закону про Державний земельний кадастр органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, рішенням якого затверджена документація із землеустрою, яка є підставою для внесення відомостей про ці обмеження до Державного земельного кадастру.

Державний кадастровий реєстратор ОСОБА_2 грубо порушила вимоги законодавства, діяла ні в спосіб, передбачуваний законом при внесені відомостей до Державного земельного кадастру про "Проект землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги вздовж Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілковської сільських рад Генічеського району". Ці відомості, які не відповідають вимогам природоохоронного законодавства слугують для подальшого розроблення землевпорядної документації, використання земель водного фонду без дотримання сурових обмежень при веденні господарської діяльності, чим посиліють своє шкідливе значення. Тому дієвим способом захисту є тільки скасування відомостей про обліковий номер обмеження 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області".

Ухвалою від 14.06.2021 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі та призначено судове засідання на 12.07.2021 року.

Ухвалою суду від 05.07.2021 року вирішено адміністративну справу розглядати в режимі відеоконференції.

12.07.2021 року до суду від Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач позовні вимоги не визнає, вважає їх необґрунтованими. Зазначає, що розмір та межі прибережної захисної смуги уздовж морів та навколо морських заток і лиманів встановлюються за проектами землеустрою, а в межах населених пунктів - з урахуванням містобудівної документації.

Державний кадастровий реєстратор у вересні 2019 року здійснив перенесення відомостей до Державного земельного кадастру діючі відомості про прибережну-захисну смугу, оскільки проект щодо встановлення прибережної захисної смуги вздовж Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілківської сільських ради Генічеського району Херсонської області на момент свого затвердження повністю відповідав нормам законодавства, яке діяло на дату внесення відомостей.

Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

12.07.2021 року до суду від державного кадастрового реєстратора головного управління Держгеокадастру у Херсонській області надійшов відзив на позовну заяву, аналогічний за змістом відзиву Управління.

12.07.2021 року вирішено адміністративну справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 22.09.2021 року та продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

14.07.2021 року до суду надійшла відповідь на відзив.

22.09.2021 року закрито підготовче засідання та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.10.2021 року.

11.10.2021 року призначено розгляд справи на 12.11.2021 року.

У судовому засіданні позивач наполягав на позовних вимогах, просив суд задовольнити позов.

Відповідач та представник відповідача у судовому засіданні по суті позову заперечували, просили у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши сторони та дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини.

"Проект землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги вздовж Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілковської сільських рад Генічеського району" розроблявся відповідно до Розпорядження Голови Херсонської обласної державної адміністрації № 953 від 27.09.2006 року "Про утворення обласної комісії з питань визначення розмірів і меж водоохоронної зони Азовського моря на території Щасливцевської та Стрілківської сільських рад Генічеського району".

Замовником "Проекту землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги вздовж Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілковської сільських рад Генічеського району" було ТОВ "Міжнародна клініка відновного лікування". Розробником - ДП "Херсонський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" (73000, Херсонська область, м. Херсон, вул. Комсомольська, буд. 7, ), договір № 234 від 30.08.2006 року.

Рішенням XXXI сесії районної ради V скликання від 22 травня 2009 року № 478 затверджено "Проект землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги вздовж Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілковської сільських рад Генічеського району".

Проектом передбачено в межах рекреаційної території Арабатської Стрілки встановити прибережну захисну смугу вздовж Азовського моря на території Щасливцевської та Стрілківської сільських рад 100 метрів від берегової лінії на земельних ділянках, вільних від забудови, в інших містах по існуючій забудові об`єктів, які введені в експлуатацію.

01.10.2019 року державним кадастровим реєстратором Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області Футерко Ольгою Володимирівною внесено до Державного земельного кадастру відомості під кадастровим номер обмеження 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області" шириною від 20 до 100 метрів.

Вирішуючи спір, суд застосовує такі норми права.

Згідно частиною першою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Нормативно-правові акти, до яких відноситься і оскаржуване рішення, містять адміністративно-правові норми, які встановлюють загальні правила регулювання однотипних відносин у сфері виконавчої влади, розраховані на тривале застосування. Вони встановлюють загальні правила поведінки, норми права, регламентують однотипні суспільні відносини у певних галузях і, як правило, розраховані на довгострокове та багаторазове їх застосування.

Згідно зі статтею 50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди. Екологічні інтереси населення можуть захищатися у судовому порядку на підставі частини сьомої статті 41 Конституції України, відповідно до якої використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі, а також приписів статті 66 Конституції України, відповідно до яких ніхто не повинен заподіювати шкоду довкіллю.

Міжнародним документом, який закріпив зобов`язання держав у сфері доступу до правосуддя в екологічних справах, стала Орхуська конвенція, яка ратифікована Законом України від 06.07.1999 № 832-ХІV, тому її положення, відповідно до статті 9 Конституції України, є нормами прямої дії, а положення національного законодавства про процедури і механізми судового захисту порушених екологічних прав та інтересів можуть їх конкретизувати. Пунктом 9 статті 3 Конвенції визначено, що у межах відповідних положень Конвенції громадськість отримує доступ до інформації, має можливість брати участь у процесі прийняття рішень і має доступ до правосуддя з питань, що стосуються навколишнього середовища, без дискримінації за ознаками громадянства, національної приналежності або місця проживання, а у разі юридичної особи - без дискримінації за ознаками її зареєстрованого місцезнаходження або фактичного центру діяльності.

Абзацом першим частини другою статті 9 Орхуської конвенції зазначено, що кожна зі Сторін у рамках свого національного законодавства забезпечує, щоб відповідні представники зацікавленої громадськості, які вважають, що мало місце порушення того чи іншого права, коли це обумовлено адміністративно-процесуальними нормами відповідної Сторони, мати доступ до процедури перегляду прийнятих рішень в суді та (або) іншому незалежному та неупередженому органі, заснованому згідно зі законом, з метою оскарження законності будь-якого рішення, дії або бездіяльності з правового та процесуального погляду за умови дотримання положень Статті 6, а також інших відповідних положень цієї Конвенції там, де це передбачено національним законодавством і без шкоди для пункту 3, наведеному нижче.

Частиною третьою статті 9 Орхуської конвенції, визначено, що крім процедур перегляду, передбачених вище пунктами 1 і 2, і без їх порушення, кожна зі Сторін забезпечує представникам громадськості, коли вони відповідають передбаченим законодавством критеріям, якщо такі є, доступ до адміністративних або судових процедур для оскарження дій або бездіяльності приватних осіб і громадських органів, які порушують положення національного законодавства, що стосується навколишнього середовища.

Положеннями Орхуської конвенції передбачено право оскарження порушень виключно "законодавства, що стосується навколишнього середовища". Критерієм віднесення положень норм чинного законодавства, до того, яке стосується навколишнього середовища, повинен бути результат, на досягнення якого ці норми спрямовані. метою Орхуської конвенції є "сприяння захисту права кожної людини нинішнього і прийдешніх поколінь жити в навколишньому середовищі, сприятливому для її здоров`я та добробуту".

Тобто, метою зазначеної Конвенції є досягнення певного "екологічного" результату, у зв`язку з чим оскарження рішення, дії чи бездіяльності державних органів та інших осіб, у порядку, передбаченому частиною 3 статті 9 Орхуської конвенції, відповідатиме меті зазначеної Конвенції лише у випадку оскарження порушення норми, яке призводить до негативного впливу на навколишнє природне середовища, або ж такого порушення, яке істотно знижує ефективність гарантій від негативного впливу на навколишнє природне середовище чи життя і здоров`я людини.

Відтак право на захист порушеного конституційного права на безпечне довкілля належить кожному та може реалізовуватися громадянами особисто або спільно - через об`єднання громадян (громадськість). Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі №826/3820/18.

Відповідно до ст. 60 Земельного Кодексу України вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності встановлюються прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною:

а) для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менш як 3 гектари - 25 метрів;

б) для середніх річок, водосховищ на них, водойм, а також ставків площею понад 3 гектари - 50 метрів;

в) для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

При крутизні схилів більше трьох градусів мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється.

Уздовж морів та навколо морських заток і лиманів встановлюється прибережна захисна смуга шириною не менше двох кілометрів від урізу води.

Прибережні захисні смуги встановлюються за окремими проектами землеустрою.

Межі встановлених прибережних захисних смуг і пляжних зон зазначаються в документації з землеустрою, кадастрових планах земельних ділянок, а також у містобудівній документації.

Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках усіх категорій земель, крім земель морського транспорту.

Згідно з приписами статті 88 Водного кодексу України з метою охорони поверхневих водних об`єктів від забруднення і засмічення та збереження їх водності вздовж річок, морів і навколо озер, водосховищ та інших водойм в межах водоохоронних зон виділяються земельні ділянки під прибережні захисні смуги.

Прибережні захисні смуги встановлюються по берегах річок та навколо водойм уздовж урізу води (у меженний період) шириною:

для малих річок, струмків і потічків, а також ставків площею менше 3 гектарів - 25 метрів;

для середніх річок, водосховищ на них та ставків площею більше 3 гектарів - 50 метрів;

для великих річок, водосховищ на них та озер - 100 метрів.

Якщо крутизна схилів перевищує три градуси, мінімальна ширина прибережної захисної смуги подвоюється.

Прибережні захисні смуги встановлюються на земельних ділянках всіх категорій земель, крім земель морського транспорту.

Землі прибережних захисних смуг перебувають у державній та комунальній власності та можуть надаватися в користування лише для цілей, визначених цим Кодексом.

У межах існуючих населених пунктів прибережна захисна смуга встановлюється з урахуванням містобудівної документації.

Прибережні захисні смуги встановлюються за окремими проектами землеустрою.

Проекти землеустрою щодо встановлення меж прибережних захисних смуг (з установленою в них пляжною зоною) розробляються в порядку, передбаченому законом.

Уздовж морів та навколо морських заток і лиманів встановлюється прибережна захисна смуга шириною не менше двох кілометрів від урізу води.

Відповідно до ч. 1 ст.11 Закону України "Про Державний земельний кадастр" відомості про об`єкти Державного земельного кадастру під час внесення їх до Державного земельного кадастру мають відповідати існуючим характеристикам об`єктів у натурі (на місцевості), визначеним з точністю відповідно до державних стандартів, норм та правил, технічних регламентів.

Згідно з приписами ст. 22 Закону України "Про Державний земельний кадастр" документи, які є підставою для внесення відомостей до Державного земельного кадастру, мають відповідати таким вимогам:

текст документів має бути написаний розбірливо;

документи не мають містити підчищення або дописки, закреслені слова чи інші не обумовлені в них виправлення, орфографічні та арифметичні помилки, бути заповнені олівцем, а також з пошкодженнями, які не дають змоги однозначно тлумачити їх зміст;

документи мають відповідати законодавству.

Внесення до Державного земельного кадастру відомостей про обмеження у використанні земель здійснюється у формі:

державної реєстрації обмежень у використанні земель;

внесення до Державного земельного кадастру відомостей про межі обмежень у використанні земель, безпосередньо встановлених законами та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Державна реєстрація обмеження у використанні земель здійснюється на підставі заяви:

власника земельної ділянки, користувача земельної ділянки державної чи комунальної власності або особи, на користь якої встановлені обмеження, - щодо обмежень, які стосуються використання певної земельної ділянки;

органу виконавчої влади, органу місцевого самоврядування, рішенням якого затверджена документація із землеустрою, яка є підставою для внесення відомостей про ці обмеження до Державного земельного кадастру, - щодо інших обмежень. (ч. 1, 2 ст. 28 Закону України "Про Державний земельний кадастр").

Згідно з ч. 5 ст. 28 Закону України "Про Державний земельний кадастр" відмова у здійсненні державної реєстрації обмеження у використанні земель надається у разі, якщо:

обмеження згідно із законом не підлягає державній реєстрації;

обмеження встановлюється на території дії повноважень іншого Державного кадастрового реєстратора;

із заявою про державну реєстрацію звернулася неналежна особа;

подані документи не відповідають вимогам законодавства;

заявлене обмеження вже зареєстровано.

Внесення відомостей до Державного земельного кадастру здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (ч.1 ст. 9 "Про Державний земельний кадастр").

Постановою КМУ від 17 жовтня 2012 р. № 1051 "Про затвердження Порядку ведення Державного земельного кадастру" затверджено Порядок ведення державного земельного кадастру (далі - Порядок), який визначає процедуру та вимоги щодо ведення Державного земельного кадастру.

Відповідно до п.6 цього Порядку на державних кадастрових реєстраторів Держгеокадастру та державних кадастрових реєстраторів його територіальних органів (у тому числі таких, що провадять свою діяльність на районному (міському) рівні, в мм. Києві та Севастополі) належать зокрема внесення відомостей про обмеження у використанні земель.

Пунктом 23 Порядку визначені вимоги до відомостей обмежень в використанні земель.

Пунктом 12 Порядку зазначено, що відомості Державного земельного кадастру є офіційними і вважаються об`єктивними та достовірними, якщо інше не доведено судом.

Пункти 101-102 Порядку визначає, що до державного кадастрового реєстратора зокрема подаються проекти землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів.

Відмова у здійсненні державної реєстрації обмеження у використанні земель (змін до нього) надається у разі, коли подані документи не відповідають вимогам законодавства (пп. 4 п.103 Порядку).

Наданий державному кадастровому реєстратору проект землеустрою щодо встановлення прибережної захисної смуги вздовж Азовського моря на території Щасливцівської та Стрілковської сільських рад Генічеського району вимогам законодавства не відповідав, оскільки прибережна захисна смуга Азовського моря за межами населених пунктів не може бути менше, ніж два кілометра від урізу води.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За таких обставин, оцінивши докази наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З урахуванням статті 139 КАС України суд стягує на користь позивача здійснені ним документально підтверджені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1816,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 139, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити.

Визнати протиправними дії державного кадастрового реєстратора Головного управління Держгеокадастру у Херсонської області Футерко Ольги Володимирівни при внесені до Державного земельного кадастру відомостей про обліковий номер обмеження 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області".

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Херсонської області (, вул. Університетська, 136А, м. Херсон, 73036) внести зміни в Державний земельний кадастр шляхом вилучення інформації під кадастровим номером обмеження 012:050503:00000002 з назвою "Прибережна захисна смуга вздовж Азовського моря на території Щасливцевської сільської ради Генічеського району Херсонської області".

Стягнути на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області (, вул. Університетська, 136А, м. Херсон, 73036) сплачений судовий збір у сумі 1816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 25 листопада 2021 р.

Суддя С.О. Варняк

кат. 109020000