Справа № 240/12603/21
Суддя: Романченко Євген Юрійович
Дата ухвалення: 2021-11-26 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 108020200
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Романченка Є.Ю.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Май Прінт" до Київської митниці Державної митної служби України про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови,
Позивач звернувся до суду з вказаним позовом і просить визнати протиправним та скасувати:
- рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA100530/2021/000037/2 від 04 березня 2021 року;
В обґрунтування позову зазначає, що декларантом для підтвердження митної вартості документів було надано до Київської митниці всі необхідні документи. Суми оплати за інвойсами на підставі яких складалися митна декларація в березні 2021 року відрізняються від декларацій від липня та жовтня 2020 року, оскільки в них зазначений різний асортимент товарів.
Ухвалою від 24.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання призначене на 26.07.2021 о 11:00.
26.07.2021в судовому засіданні справа не слухалась в зв`язку з перебуванням судді у відставці. Судове засідання призначене на 18.08.2021.
В судових засіданнях 18.08.2021, 30.08.2021 оголошені перервіи.
22.09.2021 в засіданні суду представник позивача просив позов задовольнити.
Заслухавши пояснення представника позивача, суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про подальший розгляд справи в письмовому провадженні, яку занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, додаткові пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Проаналізувавши наявні у справі матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, 24.02.2020 ТОВ "Май Прінт" з фірмою з Народної Республіки Китай "Zibo Wangsen Import And Export Co, Ltd" укладено контракт № 44/20.
Відповідно до п. 2.2 розділу 2 Контракту загальна сума справжнього контракту складає суму всіх поставлених по ньому товарів, згідно відповідному Додатку та/чи інвойсом. В відповідності до коньюктури ринку, ціни і асортименту вищевказаних товарів можуть змінюватися.
Згідно з п. 4.1 розділу 4 всі розрахунки між покупцем та продавцем здійснюються в доларах США. Товар по даному контракту постачається на умовах постоплати, що не звільняє покупця права внести предоплату. Умови оплати можуть змінюватися в залежності від конкретної поставки, що повинно бути обговорено в відповідному додатку до Контракту. Продавець виставляє покупцю рахунок на оплату кожної партії товару.
Пунктом 6.2 розділу 6 Контракту встановлено, що всі витрати, пов`язані з виконанням митних формальностей для експорту, та митні збори, податки і іншу збори належні для оплати при експорті товару, покладаються на Продавця.
04.03.2021 позивачем було заявлено до митного оформлення придбаний на підставі договору в № 44/20 товар: кружка для сублімації 11 унцій біла ААА екста біла, кружка для сублімації з нержавіючої сталі з ручкою карабіном срібляста, кружка з нержавіючої сталі, кружка для сублімації в формі кувшина Мейсона 350 мл скляна матова, кружка для сублімації в формі кувшина Мейсона 350 мл скляна прозора з білою областю, біла картонна коробка для кружки 11 унцій, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком бордова, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком голуба, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком жовта, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком зелена, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком синя, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком червона, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком помаранчева, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком рожева, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком салатова, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком темно-синя, кружка 11 унцій кольорова всередині з кольоровим обідком чорна, кружка 11 унцій повністю кольорова з білою областю чорна, кружка 16 унцій скляна матова, кружка 15 унцій керамічна, пляшка для води 500 мл алюмінієва біла, пляшка для води 500 мл алюмінієва срібляста, пляшка для води 600 мл алюмінієва біла, пляшка для води 600 мл алюмінієва срібляста, пляшка для води 750 мл з соломинкою біла, пляшка для води 750 мл з соломинкою срібляста, пляшка для сублімації з нержавіючої сталі Starbucks срібляста, вакуумна термопляшка для сублімації 1000 мл 02, пара кружок для сублімації 11 унцій 02, кружка для сублімації 11 унцій з ложкою, кружка для сублімації емальована 8 см, кружка для сублімації емальована 8 см з чорною облямівкою, тарілка для сублімації діаметр 20 см, тарілка для сублімації діаметр 20 см з золотавою облямівкою, кружка 11 унцій, що змінює колір (чорна, напівглянцева), кружка 11 унцій, що змінює колір (червона, напівглянцева), кружка 11 унцій з блискітками (чорна, матова), кружка 11 унцій з блискітками (червона, матова), кружка 11 унцій з блискітками (синя, матова), кружка 11 унцій, що змінює колір (блакитний, червоний, матова), кружка 11 унцій, що змінює колір (блакитний, синій, матова)), кружки магічна пара 11 унцій чорні, матові, пляшка Coke з нержавіючої сталі з соломинкою 350мл біла , кружка 17 унцій латте (конусна форма), кружка 11 унцій скляна матова, кружка 22 унції скляна, кружка з білою областю 11 унцій, що змінює колір, чорна, кружка з білою областю 11 унцій, що змінює колір, червона, кружка з білою областю 11 унцій, що змінює колір, синя, кружка 11 унцій біла з областю серце, що змінює колір, та подано до Київської митниці Державної митної служби України митну декларацію № UA100530/2021/309416 із заявленою позивачем митною вартістю товару.
До митної декларації Позивач надав наступні документи: пакувальний лист №201102 від 02.11.2020 року, Рахунок-фактура (інвойс) № S0201102 від 02.11.2020, коносамент № SZYH20120465 від 28.12.2020, автотранспортна накладна №1878 від 19.02.2021 року, Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 23.02.2021 року, Банківський платіжний документ, що стосується товару (платіжне доручення) №7JBKLKB від 13.11.2020 року, Банківський платіжний документ, що стосується товару (платіжне доручення) №8JBKLKC від 22.12.2020 року, Документ , що підтверджує вартість перевезення товару від 19.02.2021 року, Додаток № 7 до Договору (Контракту) від 02.11.2020 року, Договір (Контракт) купівлі - продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються від 24.02.2020 року.
04.03.2021 позивачу було надіслано електронне повідомлення від відповідача вимогою надати відповідно до ч. З ст. 53 Митного кодексу України додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару, а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) копію митної декларації країни відправлення; 3) висновки про вартісні та якісні характеристики товарів експертними організаціями;) каталоги, специфікації, прейскуранти, прайс - листи виробника товару.
Документи були надані позивачем 04.03.2021 року.
На підставі вищевказаного відповідач визначив митну вартість товару за методом 2а (щодо товару 1), із врахуванням обмежень, передбачених ст. 59 Митного кодексу України, яка грунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості ідентичних товарів за МД від 02.07.2020 року № ІІА100530/2020/029638, та резервним методом (щодо товару 3) із врахуванням обмежень, передбачених ст. 59 Митного кодексу України, яка грунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожих товарів за МД від 03.10.2020 року № ІІА500500/2020/512963.
Позивачу запропоновано подати належним чином оформлену митну декларацію відповідно до рішення про коригування митної вартості № UA100530/2021/000037/2 від 04.03.2021року, сплатити платежі в повному обсязі.
Відповідно до частини 7 ст. 55 Митного Кодексу України (надалі - МК України) у випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною; декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу».
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено обов`язок органів держаної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі -МК України) та іншими законами України.
Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно ч.1 ст.52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Як встановлено ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
За правилами ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, визначається ч.2 ст.53 МК України.
Відповідно до вимог ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначений положеннями даної статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (ч.6 ст.53 МК України).
Як встановлено ч.1 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 6 статті 54 МК України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
З наведеного вбачається, що орган доходів і зборів у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.
Проте, такою імперативною умовою є наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів.
При цьому, в розумінні наведених статей МК України, сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи, зазначені у ч.2 ст.53 МК України, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
В свою чергу, не наведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів належних та допустимих доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування митницею додаткових документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити, свідчать про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний метод, визначення митної вартості товарів.
Аналогічна позиція висловлена Верховним судом України, зокрема, у постановах від 31.03.2015 року у справі № 21-127а15, від 30.06.2015 року у справі № 21-591а15 (814/283/14), Верховним Судом, зокрема, постановах від 20.02.2018 року № 826/997/16, від 20.02.2015 року № 826/8799/16, від 17.04.2018 року № 815/329/17, в яких вирішуючи питання про усунення розбіжностей у застосуванні судом касаційної інстанції одних і тих самих норм права у подібних правовідносинах, колегія суддів зазначила, що наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Однією з підстав прийняття оскаржуваного рішення слугувало те, що відповідач не прийняв до уваги банківські платіжні доручення у зв`язку з тим, що документ не містить підпису уповноваженої особи покупця та печатки покупця, а також відмітки уповноваженого банку про здійснення платіжної операції.
Судом встановлено, що в призначенні платежу в платіжних доручень від 13.11.2020 року та від 22.12.2020 зазначено найменування продавця Zibo Wangsen Import and Export Co., Ltd та реквізити контракту. Зазначені платіжні документи містять відмітку проведено банком, а також підпис і печатку банку.
Щодо підпису уповноваженої особи позивача - то доручення на здійснення платіжної операції надаються до банку за допомогою кваліфікованого електронного підпису.
Суд звертає увагу, що митний орган, здійснюючи контроль правильності визначення митної вартості, повинен брати до уваги лише ті докази, які стосуються предмета доказування. У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови чи терміни оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови чи терміни оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
У поданих до митного оформлення інвойсах, що є розрахунково-платіжними документами, в яких виставлені суми до сплати, міститься вся необхідна інформація для визначення митної вартості товару за ціною договору.
Інших розбіжностей у поданих до митного оформлення документах у спірних рішеннях про коригування митної вартості не зазначено.
Щодо того, що копія ВМД країни відправлення не може бути використана для підтвердження заявленої митної вартості, оскільки подана на китайській мові, то суд зазначає, що відповідач не позбавлений був права витребувати у позивача офіційний переклад ВМД, проте цього не зробив.
Стосовно твердження, що до митного органу не подано документ про оплату фрахту контейнера.
Позивачем виконано вимоги ч. 10 ст. 58 МК України та включено витрати по транспортуванню до митної вартості товару, зокрема і надано документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 19.02.2021 року TOB «ТММ Експрес». Витрати на транспортування оцінюваного товару до митної території України -107586,00 грн зазначені і в митній декларації № UA100530/2021/309416 від 04.03.2021 року.
Митним кодексом України не встановлено, що витрати на транспортування товару повинні бути обов`язково оплачені декларантом до моменту подання митної декларації.
Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року №598, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо роблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 08.02.2019 у справі № 825/648/17
Відповідачем в рішенні про коригування митної вартості не надано пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо, а зазначено лише номер та дату митної декларації.
Зазначена відповідачем митна декларація від 02.07.2020 року №UА100530/2020/029638 також подавалася позивачем. Сума оплати за інвойсами рахунками-фактурами), на підставі яких складалися митні декларації в липні 2020 року та березні 202 року відрізняються, оскільки в них зазначений різний асортимент товарів.
У відповідності до ст. 57 Митного кодексу України методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним (органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо (ї конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом з застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
У рішенні про коригування митної вартості товарів від 04.03.2021 року №UA100530/2021/000037/2 вказано, що воно прийняте із застосуванням частини шостої статті 54 МК України, при цьому митну вартість відповідач визначив за другорядним методом - резервним. Його застосування передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення питної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Суд зазначає, що досліджені судом первинні документи, які також були подані позивачем до митного органу, повністю підтверджують митну вартість товару, задекларовану за основним методом.
Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Однак, митним органом не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за ціною договору. Відтак, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена.
Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що оскаржувані рішення митного органу є необґрунтованими та підлягають скасуванню.
Беручи до уваги задоволення позову та приписи ст. 139 КАС України, на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати в сумі 2270 грн. за рахунок бюджетних асигнувань.
На підставі викладеного, керуючись ст. 242-246 КАС України, суд
Визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів №UА100530/2021/000037/2 від 4 березня 2021 року.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Май Прінт" понесені ним судові витрати в сумі 2270 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Державної митної служби України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп.15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.Ю. Романченко