Справа № 440/2961/21
Суддя: Н.Ю. Алєксєєва
Дата ухвалення: 2021-11-25 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2021 року м. ПолтаваСправа № 440/2961/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Алєксєєвої Н.Ю., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення та зобов`язання вчнити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Держпраці у Полтавській області про:

- скасування рішення комісії, викладене у акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався з водієм автотранспортних засобів на станції екстренної медичної допомоги №2 м. Кременчука Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_2 , складеного за формою Н-1/НП та затвердженого начальником Управління Держпраці у Полтавській області;

- зобов`язання Управління Держпраці у Полтавській області повторно провести спеціальне розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався з водієм автотранспортних засобів на станції екстренної медичної допомога № 2 м. Кременчука Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_2 та скласти за його результатами акт за формою Н-1/НП, встановивши факт захворювання пов`язаного з виробництвом.

В обґрунтування позовних вимог зазначила про порушення порядку проведення спеціального розслідування комісією, призначеною наказом відповідача від 05.11.2020 №160-К в частині визначення її складу, належного виклику позивача та його представника до засідання комісії, повідомлення позивача про результати перевірки фактів, встановлених в ході розслідування, повного та всебічного дослідження комісією всіх обставин нещасного випадку.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05 квітня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання.

20.04.2021 до матеріалів справи надійшов відзив Управління Держпраці у Полтавській області, де останній вказав про дотримання відповідачем положень порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, встановлення комісією, призначеною наказом відповідача від 05.11.2020 №160-К, всіх обставин нещасного випадку із ОСОБА_2 , надання їм належної оцінки з урахуванням всіх факторів, що могли спричинити та стати причиною такого випадку. Відповідач просив у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 23.06.2021 року підготовче провадження у справі було закрите, призначено справу до судового розгляду по суті, викликано представників сторін.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх в повному обсязі. Представник відповідача проти задоволення адміністративного позову заперечувала, просила відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

15.09.2021 Полтавський окружний адміністративний суд протокольною ухвалою витребував у відповідача додаткові письмові докази, які 06.10.2021 надані через канцелярію суду, залучені до матеріалів справи.

В судове засідання сторони не з`явилися. В матеріалах справи наявні докази повідомлення про дату, час та місце судового розгляду справи належним чином.

Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив розглянути справу у порядку письмового провадження.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.

Позивач ОСОБА_1 перебувала у шлюбі з громадянином ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який працював в Об`єднаному автогосподарстві закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області, виконував обов`язки водія автотранспортних засобів на станції екстреної медичної допомоги № 2 м. Кременчука.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 помер. Причина смерті а) дихальна недостатність, б) інша вірусна пневмонія, в) 2019-nCoV гостра респіраторна хвороба.

05.11.2020 було вирішено організувати та провести спеціальне розслідування даного нещасного випадку, для чого наказом №160-н створена відповідна комісія.

26.01.2021, за результатами проведеного спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 20.10.2020 в Об`єднаному автогосподарстві закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області, складений акт за формою Н-1/НП, затверджений 28.01.2021 Начальником управління Держпраці у Полтавській області, за висновком якого обставини нещасного випадку, що стався із ОСОБА_2 не відповідають підпункту 15 пункту 52 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) може бути пов`язаними із виробництвом, а захворювання ОСОБА_2 визнано таким, що не пов`язане з виробництвом з подальшим складенням акту Н-1/НП.

Позивач із даним висновком не погодилась. Оскаржила його до суду.

Надаючи оцінку викладеним обставинам, суд враховує наступне.

Процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві визначає Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337 (далі Порядок №337).

Відповідно до положень пунктів 6, 8 Порядку №337 заклад охорони здоров`я зобов`язаний невідкладно передати з використанням засобів зв`язку (факс, телефонограма, електронна пошта) та протягом доби на паперовому носії екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) на виробництві (у разі можливості з висновком про ступінь тяжкості травм) за формою згідно з додатком 1:

У разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом двох годин повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.

Розслідування (спеціальне розслідування), відповідно до пункту 9 Порядку №337, проводиться у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), у тому числі про які своєчасно не повідомлено роботодавцю чи внаслідок яких втрата працездатності потерпілого настала не одразу.

Пункт 10 Порядку визначає, що спеціальному розслідуванню підлягають нещасні випадки із смертельними наслідками; групові нещасні випадки; випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків; гострі професійні захворювання (отруєння), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків; нещасні випадки, факт настання яких встановлено у судовому порядку, а підприємство (установа, організація), на якому вони сталися, ліквідовано без правонаступника; нещасні випадки, що спричинили тяжкі наслідки, у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого; випадки зникнення працівника під час виконання трудових (посадових) обов`язків; нещасні випадки з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; нещасні випадки, що сталися з особами, фактично допущеними до роботи без оформлення трудового договору (контракту).

Згідно з п.15 Порядку до складу спеціальної комісії входять: посадова особа Держпраці та/або її територіального органу (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник уповноваженого органу чи наглядової ради підприємства (у разі її утворення) або місцевої держадміністрації чи органу місцевого самоврядування у разі, коли зазначений орган відсутній; керівник (спеціаліст) служби охорони праці підприємства (установи, організації) або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці, а у разі її відсутності - представник роботодавця; представник первинної організації профспілки, членом якої є постраждалий (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб`єднання; представник місцевої держадміністрації або органу місцевого самоврядування у разі, коли нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) сталися з особами, які працюють на умовах цивільно-правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства; лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

У разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на території іншого підприємства (установи, організації) до складу спеціальної комісії включаються представники такого підприємства (установи, організації).

Відповідно до п.12 Порядку визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню.

Згідно з п.13 Порядку до складу комісії входять: керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії); представник робочого органу Фонду; представник первинної організації профспілки (у разі її відсутності - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); лікар з гігієни праці територіального органу Держпраці (у разі настання гострого професійного захворювання (отруєння); інші представники підприємства (установи, організації), посадові особи органів Держпродспоживслужби, ДСНС (у разі потреби та за відповідним погодженням).

До складу комісії не може входити безпосередній керівник потерпілого.

Відповідно до п. 33 Порядку спеціальна комісія зобов`язана:

провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;

обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;

вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;

визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устаткування, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устаткування, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;

визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;

визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);

визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;

установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;

вивчити документи, що дають змогу відстежити походження нехарчової продукції, під час використання (експлуатації) якої сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) або використання (експлуатація) якої могло стати їх причиною (договори, товарно-супровідну документацію тощо), і подати інформацію про таку продукцію та документи про її походження до відповідного органу державного ринкового нагляду (у разі проведення спеціального розслідування);

розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;

скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;

розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);

у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов`язаного з виробництвом, крім акта за формою Н-1, скласти картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5 (далі - картка за формою П-5) згідно з додатком 22;

передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;

дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.

Отже, матеріали відповідного розслідування нещасного випадку у заявлених спірних правовідносинах повинні містити всі вказані вище відомості до часу прийняття подальших рішень суб`єктами владних повноважень.

Пунктом 35 Порядку №337 встановлений обов`язок голови комісії (спеціальної комісії) листом, згідно з додатком 3 до порядку, до першого засідання комісії поінформувати потерпілого (членів його сім`ї чи уповноважену ними особу) про призначення розслідування, їх права, запросити до співпраці та на засідання комісії (спеціальної комісії), у подальшому надавати інформацію про хід проведення розслідування, ознайомити з матеріалами розслідування на заключному засіданні комісії (спеціальної комісії).

З матеріалів справи вбачається, що наказом Управління Держпраці у Полтавській області №160-н від 05.11.2020 /а.с.105/ призначена комісія з спеціального розслідування.

На виконання вимог пункту 13 Порядку №337 до складу комісії увійшли: головний державний інспектор сектору розслідування, аналізу та обліку аварій і виробничого травматизму Управління Держпраці у Полтавській області, страховий експерт з охорони праці Хорольського відділення Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Полтавській області, експерт з охорони праці Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної державної адміністрації, лікар профпатолог консультативної поліклініки Комунального підприємства «Полтавська обласна клінічна лікарня М.В. Скліфасовського Полтавської обласної ради», лікар з гігієни праці Управління Держпраці у Полтавській області, інженер з охорони праці Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області, голова профспілкової організації Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області, правовий інспектор з охорони праці Полтавської обласної Організації профспілки працівників охорони здоров`я України.

Наказом Управління Держпраці у Полтавській області від 25.11.2020 №179-н /а.с.106/ зв`язку з відсутністю лабораторних досліджень, висновків від закладів охорони здоров`я, необхідних для встановлення об`єктивних обставин та причин гострого професійною захворювання із смертельним наслідком, а саме випадку інфікування гострою респіратор» хворобою СОVID-19, спричиненою коронавірусом SARS-CoV-2, що стався 02 листопад 2020 року з водієм автотранспортного засобу Об`єднаного автогосподарства закладів установ охорони здоров`я Полтавської області Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_2 продовжено строї проведення спеціального розслідування гострого професійного захворювання із смертельним наслідком.

Про проведення засідання спеціальної комісії зі спеціального розслідування складений протокол від 06.11.2020 /а.с.114/.

Згідно з вимогами пункту 35 Порядку №337, Управління Держпраці у Полтавській області 11.11.2020 ОСОБА_1 ознайомлена із запрошенням до співпраці №12-12/9489 /а.с.113/. В даному запрошенні до співпраці вказані підстави створення комісії, зазначено хто є головою спеціальної комісії, вказані його місце роботи та контактний телефон.

Також зазначені права ОСОБА_1 : на час проведені розслідування ознайомлюватися з матеріалами розслідування, одержувати від голови комісії інформацію про хід проведення розслідування, додавати до матеріалів розслідувана документи, що стосуються нещасного випадку, висловлювати свої пропозиції, а також інформацію про зобов`язання сприяти її роботі (надавати відповідні матеріали тощо).

З даним запрошенням до співпраці позивач ознайомилася, про свідчить власноручний підпис ОСОБА_1 .

Суд зазначає, що пункт 35 Порядку №337 вимагає запросити до співпраці та поінформувати потерпілого (членів його сім`ї чи уповноважену ними особу) про призначення розслідування та про їх права до першого засідання комісії.

Даної вимоги закону відповідачем дотримано не було.

Крім того, вказаний пункт Порядку №337 вимагає і запрошення потерпілого до засідання комісії. З тексту запрошення до співпраці вбачається про повідомлення позивача виключно про адресу здійснення роботи комісії, але не вказано ні дати на часу проведення засідання.

Крім того, в матеріалах справи наявні копії інших, окрім 06.11.2020, засідань спеціальної комісії, а саме від 13.01.2020 року та 26.01.2021 засідання, на якому фактично комісією було прийняте рішення, оформлене оскаржуваним актом.

До матеріалів справи не надано доказів запрошення позивача до жодного з засідань комісії з спеціального розслідування.

З тексту протоколів засідань комісії /а.с. 114, 116, 107/ не вбачається про запрошення та присутність і ході засідань комісії позивача.

Тобто, з наявних в справі письмових доказів вбачається про порушення з боку відповідача вимоги про повідомлення позивача про дату, час засідань комісії спеціального розслідування, чим порушене її право ознайомлюватися з матеріалами розслідування, одержувати від голови комісії інформацію про хід проведення розслідування, додавати до матеріалів розслідувана документи, що стосуються нещасного випадку, висловлювати свої пропозиції що є порушенням вимог пункту в спосіб, інший, ніж за власним зверненням.

Відповідно, при прийнятті рішення, викладеного в акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання) Н-1/НП від 26.01.2021, затвердженому 28.01.2021 комісією не було повністю досліджено та враховано в повному обсязі всіх обставин, що могли спричинити та стати причиною такого випадку.

Тобто, суд встановив про порушення відповідачем, в ході проведення спеціального розслідування, порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 №337.

Таким чином, дослідивши всі обставини справи, суд дійшов висновку, що рішення комісії, викладене у Акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання) Н-1/НП від 26.01.2021, затвердженому 28.01.2021 не відповідає вимогам Порядку №337, а отже підлягає визнанню протиправним та скасуванню. Позовне вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

В той же час суд зазначає, що відповідно до ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити адміністративний позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково, у разі задоволення адміністративного позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень, визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Згідно Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

З огляду на положення КАС України щодо компетенції адміністративного суду, останній не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади.

Суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Тобто, спосіб захисту має враховувати суть правопорушення, допущеного суб`єктом владних повноважень - відповідачем.

Відповідно до приписів частини п`ятої ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Засіб захисту, повинен бути "ефективним" як у pаконі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Звернення до адміністративного суду для захисту прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.

Дискреційні повноваження це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.

Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.

Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.

Отже, адміністративний суд, у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень, виконуючи цілі, встановлені адміністративним судочинством щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) передбаченим частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям, не втручається і не може втручатися в дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Відповідно вимога позивача про зобов`язання відповідача встановити факт захворювання ОСОБА_2 пов`язаного із виробництвом задоволенню не підлягає.

Отже, суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача повторно провести спеціальне розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався з водієм автотранспортних засобів на станції екстренної медичної допомога № 2 м. Кременчука Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області Департаменту охорони здоров`я Полтавської обласної державної адміністрації ОСОБА_2 та скласти за його результатами акт за формою Н-1/НП, з урахуванням висновків суду.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню частково, суд вважає за необхідне судовий збір у розмірі 454,00 грн стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління Держпраці у Полтавській області (вул. Пушкіна, 119, м. Полтава, Полтавська область, 36014) про скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії, викладене у акті спеціального розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання) за формою Н-1/НП від 26 січня 2021 року, затвердженого начальником Управління Держпраці у Полтавській області 28 січня 2021 року.

Зобов`язати Управління Держпраці у Полтавській області повторно провести спеціальне розслідування нещасного випадку (гострого професійного захворювання), що стався з водієм автотранспортних засобів на станції екстреної медичної допомога № 2 м. Кременчука Об`єднаного автогосподарства закладів та установ охорони здоров`я Полтавської області Карпенко І.Е. та скласти за його результатами акт за формою Н-1/НП, з урахуванням висновків суду.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області (вул. Пушкіна, 119, м. Полтава, Полтавська область, 36014) витрати зі сплати судового збору в розмірі 454,00 (чотириста п`ятдесят чотири) грн.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.Ю. Алєксєєва