Справа № 160/16831/21
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (письмове провадження) в місті Дніпрі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Пенсійного фонду України, третя особа яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-
17.09.2021 ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Пенсійного фонду України, третя особа яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору на стороні відповідача: Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області, в якому просить:
- зобов`язати Пенсійний фонд України повідомити Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про підстави для перерахунку пенсії ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ), та про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, відповідно до внесених постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 657 Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури змін до постанови Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 №505 Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури, із включенням до відповідного списку ОСОБА_1 .
Отже, оскільки Пенсійний Фонд України отримав повідомлення Міністерства оборони України про підстави перерахунку пенсій 11.10.2017, у строк до 17.10.2017 повинен був повідомити Головні управління ПФУ про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, у тому числі що стосується нього. Однак відповідач протиправно не направив Головному управлінню Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області повідомлення про складання списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку. Вважаючи таку бездіяльність відповідача протиправною, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.09.2021 було відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Ухвалою суду від 23.09.2021 року відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.09.2021 вручена представнику Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області 23.10.2021, що підтверджується розпискою про отримання документу.
В силу ч. 4 ст. 124, ч. 8 ст. 126 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає третю особу належним чином повідомленою про можливість подання письмових пояснень у зазначені строки та належним чином повідомленим про судовий розгляд справи.
Ухвалою суду від 17.09.2021 було витребовано документи в Дніпропетровського територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
18.10.2021 представником Дніпропетровського територіального центру комплектування та соціальної підтримки надано до суду витребовані документи, а саме копію витягу з наказу Першого заступника Міністра оборони України від 27.03.2000 №44, копія наказу військового прокурора південного регіону України від 27.03.2000 №3/ос, копію наказу військового прокурора Дніпропетровського гарнізону 2000 №43.
01.11.2021 до суду від позивача надійшла письмова відповідь на відзив, в якій підтримав свою позицію та зазначив, що доводи відповідача стосовно постанови КМУ №657 від 30.08.2017 не є належною підставою для перерахунку пенсії позивача є безпідставними та суперечать чинному законодавству. У відзиві здійснено посилання на положення пункту 42 постанови КМУ від 31.05.2012 №505 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури», які стосуються питань оплати праці прокурорів, відряджених на роботу до державних органів, установ та організацій.
Пунктом 42 постанову Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 №505 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури» доповнено згідно підпункту 2 пункту 3 постанови Кабміну України від 30.08.2017 №657.
У пункті 42 постанови Кабміну України від 31.05.2012 здійснено посилання на ч.4 ст. 18 Закону України «Про прокуратуру».
У ч. 4 ст. 18 Закону України «Про прокуратуру» № 1697-VII зазначено, що прокурор за його заявою може бути відряджений для роботи у відповідному органі, що здійснює дисциплінарне провадження, Тренінговому центрі прокурорів України чи в інших органах у визначених законом випадках. За відрядженим прокурором зберігаються гарантії соціальною забезпечення, визначені законодавством для прокурорів.
Тобто, положеннями пункту 42 постанови Кабміну України від 31.05.2012 №505 упорядковано питання оплати праці прокурорів, відряджених, за їх заявами, на роботу до інших державних органів, установ та організацій.
Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до наказу Першого заступника Міністерства оборони України №44 (по особовому складу) від 27.03.2000 підполковника юстиції ОСОБА_1 заступника військового прокурора Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України звільнено у запас за пунктом 65 підпункту «з» ( за власним бажанням) з правом носіння військової форми одягу.
Згідно наказу військового прокурора південного регіону України від 27.03.2000 №3/ос позивача звільнено з посади заступника військового прокурора Дніпропетровського гарнізону у зв`язку зі звільненням з військової служби.
Наказом військового прокурора Дніпропетровського гарнізону №43 (2000) позивача виключено з 03.05.2000 зі списків особового складу вказаної військової прокуратури.
06.09.2017 набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №657 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури", якою були підвищені посадові оклади, зокрема працівників військових прокуратур гарнізонів та прирівняних до них прокуратур.
22.09.2017 Міністерство оборони України повідомленням за №24/3/6/3334 звернулось до Пенсійного фонду України з проханням повідомити Головні управління Пенсійного фонду України в областях про підстави проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку відповідно до постанови №657 з подальшою подачею цих списків до військових комісаріатів у встановлені строки.
Міністерство соціальної політики України 12.12.2017 у відповідь повідомило, що постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №657 не були визначені умови, порядок та розміри проведення перерахунку пенсій у зв`язку з прийняттям цієї постанови.
10.03.2021 ОСОБА_1 звернувся до Голови правління Пенсійного фонду України із зверненням щодо усунення порушень законодавства та повідомити Головне управління Пенсійного фонду України про підстави для перерахунку пенсії.
Листом від 23.04.2021 Пенсійний фонд України повідомив позивача, що Міністерство оборони України листом від 22.09.2017 №248/3/6/3334 (вх. №4473/5 від 11.10.2017) повідомило Фонд про підстави проведення перерахунку пенсій особам, пенсії яких підлягають перерахунку відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №657. Фонд звернувся до Міністерства соціальної політики України за роз`ясненням щодо підстав для проведення перерахунку пенсій у зв`язку з набранням чинності постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №657. Листом від 12.12.2017 року Міністерство повідомило Фонд, що Постановою №657 не визначено умов, порядку та розмірів перерахунку пенсій у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення. З урахуванням відповіді Пенсійний фонд України повідомлення про підстави для проведення перерахунку пенсії до головних управлінь в областях не направляло.
10.03.2021 позивач звернувся до керівника Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону із заявою в якій просив надати інформацію чи надходили до Військової прокуратури Південного регіону України, Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону у період з 01.10.2017 до цього часу список або запит від Дніпропетровського обласного військового комісаріату, Дніпропетровського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки або безпосередньо від Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про підготовку та надання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, призначеної відповідно до Закону України №2262-ХІІ колишнім військовослужбовцям військових прокуратур, у тому числі ОСОБА_1 , у зв`язку з набранням чинності з 06.09.2017 постановою КМУ «Про внесення змін до деяких постанов КМУ щодо оплати праці працівників прокуратури» від 30.08.2017 №657.
Листом від 19.03.2021 заступник керівника Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону повідомив позивача, що згідно даних автоматизованого програмного комплексу «Єдина система статистики та аналізу роботи органів прокуратури України» у період з 01.10.2017 до тепер до Спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону надходив запит від Дніпропетровського обласного військового комісаріату щодо попереднього розрахунку пенсії колишнім військовослужбовцям військових прокуратур (вх. №132223вх-18 від 14.12.2018), стосовно ОСОБА_1 інформація не запитувалася. На вказаний запит, відділом фінансування та бухгалтерського обліку, була надана відповідь і довідка за вих. від 22.12.2018 №18-5918 вих18. У листі також зазначено, що посадовий оклад за посадою заступника військового прокурора Дніпропетровського гарнізону визначений у розмірі 7460,00 грн.
Вважаючи свої права порушеними бездіяльністю відповідача та з метою їх відновлення позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Спеціальним законом, який регулює правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, є Закон України від 09 квітня 1992 року № 2262-ХІІ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон № 2262-ХІІ).
Даним Законом держава гарантує гідне пенсійне забезпечення осіб, які мають право на пенсію, шляхом встановлення їм пенсій не нижче прожиткового мінімуму, визначеного законом, перерахунок призначених пенсій у зв`язку із збільшенням рівня грошового забезпечення, надання передбачених законодавством державних соціальних гарантій, вжиття на державному рівні заходів, спрямованих на їх соціальний захист.
Згідно ст. 1 зазначеного Закону, особи офіцерського складу, прапорщики і мічмани, військовослужбовці надстрокової служби та військової служби за контрактом, особи, які мають право на пенсію за цим Законом при наявності встановленої цим Законом вислуги на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції і в державній пожежній охороні, службі в Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, в органах і підрозділах цивільного захисту, податкової міліції, Державної кримінально-виконавчої служби України мають право на довічну пенсію за вислугу років.
Відповідно до ч. 1-2 ст. 63 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.
Згідно із ч. 4 вказаної статті всі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Частиною 4 ст. 27 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що військовослужбовці військової прокуратури у своїй діяльності керуються Законом України «Про прокуратуру» і проходять військову службу відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та інших законодавчих актів України, якими встановлено правові та соціальні гарантії, пенсійне, медичне та інші види забезпечення, передбачені законодавством для осіб офіцерського складу Збройних Сил України.
У відповідності до ч. 4 ст. 83 вказаного Закону на військовослужбовців військової прокуратури поширюються усі передбачені Законом України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" та іншими законодавчими актами про військову службу соціальні і правові гарантії.
Згідно п. 1 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 р. № 45 (у редакції на 06.09.2017 ), перерахунок раніше призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством.
Пунктом 2 вказаного Порядку передбачено, що на підставі зазначеного в пункті 1 цього Порядку рішення Кабінету Міністрів України Міноборони, МВС, Мінінфраструктури, СБУ, Служба зовнішньої розвідки, ДПС, Управління державної охорони, Адміністрація Держспецзв`язку, Адміністрація Держприкордонслужби, ДПтС, ДСНС (далі - державні органи) повідомляють у п`ятиденний строк Пенсійному фонду України про підстави перерахунку пенсій військовослужбовцям.
Пенсійний фонд України повідомляє у п`ятиденний строк з моменту надходження інформації від державних органів своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм. Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки).
Головні управління Пенсійного фонду України складають у десятиденний строк з моменту надходження зазначеної інформації списки за формою згідно із додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
У Рішенні від 06.07.1999 р. № 8-рп/99 у справі за конституційним поданням Міністерства внутрішніх справ України щодо офіційного тлумачення положень статті 5 Закону України "Про статус ветеранів військової служби і ветеранів органів внутрішніх справ та їх соціальний захист" (справа про ветеранів органів внутрішніх справ) Конституційний Суд України прямо зазначив, що служба в органах внутрішніх справ має ряд специфічних властивостей (служба в правоохоронних органах держави пов`язана з ризиком для життя і здоров`я, підвищеними вимогами до дисципліни, професійної придатності, фахових, фізичних, вольових та інших якостей), що повинно компенсуватись наявністю підвищених гарантій соціальної захищеності, тобто комплексом організаційно-правових та економічних заходів, спрямованих на забезпечення добробуту саме цієї категорії громадян як під час проходження служби в органах внутрішніх справ, так і після звільнення у запас або у відставку.
Отже, заходи, що спрямовані на забезпечення державою соціального захисту пенсіонерів органів внутрішніх справ України, у зв`язку, зокрема, з економічною доцільністю, соціально-економічними обставинами, не можуть бути скасовані.
Суд вважає, що даний висновок має бути застосований і до спірних правовідносин.
Громадяни мають бути впевненими у своїх законних очікуваннях, а також у тому, що набуте ними на підставі чинного законодавства право, його зміст та обсяг буде ними реалізовано.
Тобто, набуте право не може бути скасоване чи звужене (правові позиції Конституційного Суду України в таких рішеннях: від 22.09.2005 р. № 5-рп/2005, від 29.06.2010 р. № 17-рп/2010, від 22.12.2010 р. № 23-рп/2010, від 11.10.2011 р. № 10-рп/2011).
У зв`язку з прийняттям Кабінетом Міністрів України постанови від 30.08.2017 р. № 657 "Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури" (офіційно опублікована та набрала чинності 06.09.2017) Міністерство оборони України повідомленням від 22.09.2017 № 248/3/6/3334 повідомило відповідача про підстави перерахунку пенсій, у тому числі й працівників військових прокуратур регіонів.
Отже, Міністерство оборони України свій обов`язок щодо повідомлення Пенсійного фонду України про підстави перерахунку пенсій військовослужбовцям військових прокуратур виконало.
Відтак, після отримання такого повідомлення відповідач зобов`язаний був повідомити третю особу, де позивач перебуває на обліку, про підстави для проведення йому перерахунку пенсії та про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, зазначивши в ньому позивача.
Оскільки підставою для проведення перерахунку пенсії є фактична зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, проведена на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, наділеного правом установлювати чи змінювати види грошового забезпечення військовослужбовців чи іншої категорії осіб, а постановою Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №657 збільшено посадовий оклад прокурора військової прокуратури, що відповідає посаді, яку обіймав позивач на час виходу на пенсію, про такі зміни відповідач зобов`язаний був повідомити Головне управління ПФУ в Дніпропетровській області для проведення перерахунку пенсії. Також, у Пенсійного фонду України виник обов`язок повідомити Головне управління ПФУ у Дніпропетровській області про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, зазначивши у ньому позивача.
Суд критично оцінює посилання відповідача на звернення до Міністерства соціальної політики України, оскільки станом на момент виникнення спірних правовідносин, обов`язок відповідача повідомити свої головні управління про підстави для проведення перерахунку пенсій не залежав від повідомлення Міністерства соціальної політики України.
Не є прийнятним і посилання відповідача на постанову Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103, оскільки вона прийнята пізніше виникнення у відповідача обов`язку повідомити свої головні управління про підстави для проведення перерахунку пенсій.
Таким чином, відповідач не надав суду доказів в обґрунтування правомірності своєї бездіяльності щодо не повідомлення Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, чим порушив «законне сподівання» позивача на перерахунок пенсії.
Суд не беру до уваги доводи відповідача, що постанова №657 не є належною підставою для здійснення перерахунку пенсії військовослужбовцю, відрядженому до прокуратури, оскільки позивач до дня звільнення з військової служби та виключення зі списків особового складу військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону, де проходив військову службу на військовій штатній посаді не був відряджений для виконання роботи до інших державних органів, установ та організацій.
В силу вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Згідно ч. 2 ст. 73 'Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Щодо вищевикладеного суд зазначає наступне.
Позивачем в заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду вказано, згідно відповіді від 23.04.2021 за наслідками розгляду заяви. Відповідачем не повідомлено ГУ ПФУ в Дніпропетровській області про підстави для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 , про підготовку списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, з включенням позивача до цього списку.
Вказана протиправна бездіяльність відповідача призвела до звернення позивача до суду з даним позовом, тобто до отримання від відповідача листа від 23.04.2021 у позивача не було підстав сумніватись у добросовісності дій працівників Пенсійного фонду України щодо дотримання ними вимог законодавства, яким регламентовано алгоритм дій відповідних державних органів для перерахунку пенсії позивачу.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.11.2020 у справі №815/460/18, від 11.09.2018 у справі №522/6810/17 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 76397714), в якій вказано, що строк звернення до суду слід обчислювати з моменту отримання відмови суб`єкта владних повноважень у здійсненні належних позивачу виплат.
Крім того слід зазначити, що предметом позову в категорії справ стосовно соціального захисту є дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, пов`язані з соціальними виплатами, які можуть бути регулярними, періодичними, одноразовими, обмеженими в часі платежами.
У триваючих правовідносинах суб`єкт владних повноважень протягом певного проміжку часу ухиляється від виконання своїх зобов`язань (триваюча протиправна бездіяльність) або допускає протиправну поведінку (триваюча протиправна діяльність) по відношенню до фізичної або юридичної особи.
При застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та наслідки у вигляді залишення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права (права на перерахунок пенсії у визначеному законодавством порядку), легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави.
Саме такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.07.2020 у справі №295/3897/17 (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР - 90713989).
У вказаній постанові суд касаційної інстанції також зазначив, що процесуальний закон у частині визначення строків звернення до суду не містить особливостей стосовно спорів у сфері соціального захисту, зокрема, тих, що стосуються регулярних (щомісячних тощо) виплат, які держава в особі її уповноважених суб`єктів владних повноважень з власної вини протягом тривалого часу не виплачувала такій фізичній особі пенсію або виплачувала у неповному розмірі.
Водночас право на отримання позивачем належної йому за Законом соціальної виплати підпадає під сферу дії статті 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оскільки якщо за чинним законодавством України особа має обґрунтоване право на отримання виплати та якщо відповідні умови дотримано, органи влади не можуть відмовити в отриманні виплати доти, доки право на таку виплату передбачено чинним законодавством України.
Протиправне нездійснення соціальної виплати, яке сталося з вини держави в особі її компетентних органів (зокрема, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Міністерства соціальної політики України, Пенсійного фонду України) може бути віднесене до триваючих правопорушень, оскільки суб`єкт владних повноважень протягом певного проміжку часу ухиляється від виконання своїх зобов`язань (триваюча протиправна бездіяльність) або допускає протиправну поведінку (триваюча протиправна діяльність) стосовно позивача, чим порушує його/її право на соціальний захист.
Європейський суд з прав людини у пунктах 52, 56 рішення від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України" зазначив, що тлумачення й застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Однак суд зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, у який тлумачиться й застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних із принципами Конвенції з погляду тлумачення їх у практиці Європейського суду з прав людини. На думку Європейського суду з прав людини, відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності, які передбачали можливість різного тлумачення, порушує вимогу "якості закону", передбачену Конвенцією, і не забезпечує адекватного захисту від свавільного втручання публічних органів державної влади в майнові права заявника.
Отже, національне законодавство має тлумачитися таким чином, щоб результат тлумачення відповідав принципам справедливості, розумності та узгоджувався з положеннями Конвенції.
При цьому суд вважає за доцільне звернути увагу на постанову Великої Палати Верховного Суду від 20 травня 2020 року у справі №815/1226/18 (реєстраційний номер судового рішення у ЄДРСР - 89819907), в якій зазначено, що в Україні не існувало та не існує на сьогодні жодного строкового обмеження стосовно здійснення соціальної виплати у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала з вини держави в особі її компетентних органів.
Отже, якщо за національним законодавством особа має обґрунтоване право на отримання соціальних виплат та якщо відповідні умови дотримано, органи влади не можуть відмовити у таких виплатах які передбачені законодавством.
Враховуючи вищевикладені правові висновки Верховного суду та його Великої Палати, суд вважає, що позивач не пропустив строк звернення до суду з позовною заявою.
Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» позивач звільнений від сплати судового збору, а тому розподіл судових витрат у справі не здійснюється.
Керуючись ст.ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Зобов`язати Пенсійний фонд України повідомити Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області про підстави для перерахунку пенсії ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ), та про необхідність підготовки списку осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, відповідно до внесених постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 657 Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо оплати праці працівників прокуратури змін до постанови Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 №505 Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури, із включенням до відповідного списку ОСОБА_1 .
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко