Справа № 280/6458/19
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

23 листопада 2021 року Справа № 280/6458/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сацького Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області

до Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей» про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації,

ВСТАНОВИВ:

26 грудня 2019 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі позивач) до Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей» (далі відповідач), в якому позивач просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та приміщень Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей», розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Вишневського, буд. 2, код повністю зупинити експлуатацію будівлі та приміщень ліцею за вказаним адресом, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головним управлінням ДСНС України у Запорізькій області.

В обґрунтування позовних вимог, позивач посилається на те, що в ході перевірки Позивачем встановлено, що об`єкт Відповідача - будівля, приміщення - Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей», розташований за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Вишневського буд. 2, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме: не обладнано приміщення навчального закладу системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління свакуювання людей) відповідно до вимог п. 7.3 таблиці А.1 додатку А (обовя`зковий), п. 5.1 таблиці Б.1 додатку Б (обовязковий) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; не відділено приміщення електрощнтової протипожежними перешкодами (протипожежні двері) відповідно до пунктів 6.4, 6.5, 6.17, таблиця З ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»; з`єднання, відгалуження та окіиціованіїя жил проводів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщенні підвалу; не демонтовано в повній мірі глухі грати на вікнах приміщень де перебувають люди; не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних конструкцій даху будівлі у зв`язку з чим наявні підстави для зупинення експлуатації вищевказаного приміщення до усунення виявлених порушень.

27 грудня 2019 р. ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами спрощенного позовного провадження. Судове засідання призначено на 14 січня 2020 року об 17 год. 00 хв.

10.01.2020 від представника відповідача через канцелярію суд (вх. №1214) подано відзив на позовну заяву. У відзиві відповідач зазначає, що Позивачем не доведено, що будівля ліцею є новозбудованою або відбувалась її реконструкція, технічне переоснащення, капітальний ремонт, реставрація, тощо. В той же час, ані в акті перевірки №967 від 22.10.2019, ані у Приписі №713 від 29.10.2019 контролюючим органом не визначено чітко - якою саме системою протипожежного захисту (установкою автоматичної пожежної сигналізації) повинна бути обладнана будівля та приміщення закладу освіти: чи згідно ДСТУ ЕN 54-1:2014 «Системи пожежної сигналізації та оповішування. Частина 1. Вступ (ЕN 54-1:2011, ЮТ)», затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 30.12.2014 №1494 (запровадженого 01.01.2016) чи відповідно до ДСТУ 180 7240-1:2007 «Системи пожежної сигналізації та оповіщування», якого затверджено наказом Держспоживстандарту України від 11.04.2007 №81 та надано чинності з 01.08.2007, які діють на момент розгляду справи по суті, і з встановленням яких позивач вважатиме усунутими порушення вимог законодавства в сфері пожежної безпеки. Відтак, позивач наполягає на встановленню засобів оповіщення про пожежу всупереч вимог нормативних документів. Відповідач не заперечує проти необхідності виконання пункту 2.16 глави 2 розділу III «Правил пожежної безпеки в Україні»; глухі грати - демонтовані, їх стан приведений у відповідність до п.14 Розділу III «Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України» (грати, що розкриваються); фотознімки, бухгалтерські документи, які підтверджують зазначені факти додаються до Відзиву на позов. Відповідачем, департаментом освіти і науки Запорізької міської ради для додержання приписів пункту 1.24 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні» організовується поточний ремонт, заповнення отворів протипожежних перешкоди. Позивачем не доведено, що приміщення електрощитової, зазначене у позові, не відповідає ДНАОП 0.00-1.32-01 «Правила побудови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок». З метою обладнання приміщення електрощитової протипожежними перешкодами відповідачем вживаються наступні заходи: укладений договір №2 від 08.01.2020 на встановлення протипожежних дверей з Товариством з обмеженою відповідальністю «Віст-Запоріжжя». Відповідач не заперечує проти необхідності виконання пункту 1.16 глави 1 розділу IV «Правил пожежної безпеки в Україні», але у розрізі спеціальних норм, які регулюють вищеназвані правовідносини у сфері цивільного захисту населення; окінцювання жил проводів - приведено у відповідність до вимог п. 1 Розділу V «Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України», п.8.27 ДБН В.2.2.-3:2018 «Будинки і споруди. Заклади освіти», «Правил улаштування електроустановок», затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України №476 від 21.07.2017; фотознімки, які підтверджують зазначені факти додаються до Відзиву на позов. Відповідач звертає увагу суду на те, що під час перевірки співробітником ЗМУ ГУ ДСНС України у Запорізькій області проби (зразки) покриття дерев`яних елементів горищних покриттів будівлі (крокви, лати) - не відбирались. Відтак, достовірних, об`єктивних даних та доказів про їх не оброблення засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності позивачем до суду - не надано. Під час позапланової перевірки співробітником ЗМУ ГУ ДСНС України у Запорізькій області відповідні документи про стан вогнезахисного покриву Ліцею - не з`ясовувався, Акти, передбачені додатками до «Правил з вогнезахисту» - не досліджувались. Відтак, документального підтвердження не оброблення дерев`яних конструкцій даху будівлі позивач до суду - не надав. На думку відповідача, в закладі освіти, зазначеному у позові відсутня загроза жнттю та здоров`ю дітей та персоналу. Зворотного позивач документально не спростував. Позивачем не зазначено та не обґрунтовано наразі існування обставини, які становлять реальну загрозу життю і здоров`ю людей, а також позивачем не надано обгрунтувань наявності загрози життю і здоров`ю людей, враховуючи, що на час розгляду справи у суді, частину виявлених порушень вже усунуто. З наведених підстав просить суд у задоволенні позову відмовити.

14.01.2020 від представника відповідача через канцелярію суду (вх. №1766) подано клопотання про долучення доказів.

Ухвалою суду від 14.01.2020 зупинено провадження по справі для примирення сторін до 13.04.2020 до 10 год. 00 хв.

13 квітня 2020 року ухвалою суду продовжено зупинення у справі до 19 серпня 2020 року об 09 год. 10 хв.

Ухвалою суду від 19.08.2020 продовжено зупинення у справі до 30 грудня 2020 року об 09 год. 00 хв.

30 грудня 2020 року ухвалою суду продовжено зупинення у справі до 14 квітня 2020 року до 09 год. 00 хв.

14 квітня 2021 р. ухвалою суду продовжено зупинення провадження до 17 серпня 2020 року до 09 год. 30 хв.

Ухвалою суду від 17.08.2021 продовжено зупинення провадження до 01.11.2021 до 09 год. 15 хв.

Ухвалою суду від 01.11.2021 поновлено провадження по справі та призначено судове засідання на 01.11.2021.

29.10.2021 від представника відповідача через канцелярію суду (вх. №62273) подано клопотання про продовження зупинення провадження по справі.

01.11.2021 від представника позивача через канцелярію суду (вх. №62557) подано клопотання, в якому позивач заперечує проти продовження зупинення.

З цього приводу суд зазначає, що згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 236 КАС України суд зупиняє провадження по справі в разі звернення обох сторін з клопотанням про надання їх часу для примирення.

З наведених підстав суд відмовляє у задоволенні такого клопотання, оскільки воно подано тільки однією стороною.

01.11.2021 від представника позивача через канцелярію суду (вх. №62559) подано клопотання про розгляд справи у порядку письмовго провадження. На задоволенні позовних вимог наполягає.

Представник відповідача до суду не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином, про причину неявки суд не повідомив.

Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження, фіксація судового засідання за допомогою технічного засобу, відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України не здійснювалось.

Суд, оцінивши обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наступне.

Запорізьким міськрайонним управлінням Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 21 жовтня по 22 жовтня 2019 року було проведено позапланову перевірку Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей» (далі - Відповідач), за наслідками якої було складено акт № 967 від 22.10.2019.

В ході перевірки Позивачем встановлено, що об`єкт Відповідача - будівля, приміщення - Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей», розташований за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Вишневського буд. 2, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- не обладнано приміщення навчального закладу системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління свакуювання людей) відповідно до вимог п. 7.3 таблиці А.1 додатку А (обовя`зковий), п. 5.1 таблиці Б.1 додатку Б (обовязковий) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» чим порушено п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ;

- Не відділено приміщення електрощнтової протипожежними перешкодами (протипожежні двері) відповідно до пунктів 6.4, 6.5, 6.17, таблиця З ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», чим порушено п. 4 розділу I пункту 2.3 глави 2 розділу III; 1.24 розділу IV ППБУ;

- З`єднання, відгалуження та окіиціованіїя жил проводів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщенні підвалу, чим порушено п. 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ;

- Не демонтовано в повній мірі глухі грати на вікнах приміщень де перебувають люди, чим порушено п. 2.16 глави 2 розділу III ППБУ;

- Не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних конструкцій даху будівлі, чим порушено п. 2.5 глави 2 розділу III ППБУ.

В подальшому, Запорізьким МРУ Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 01 червня по 07 червня 2021 року було проведено планову перевірку Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей, за наслідками якої було складено акт № 555 від 07.06.2021.

В ході перевірки Позивачем встановлено, що об`єкт Відповідача - будівлі, споруди, приміщення та територія Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей, за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Вишневського буд. 2, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- не обладнано приміщення навчального закладу системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей) відповідно до вимог п. 7.3 таблиці А.1 додатку А (обов`язковий), п. 5.1 таблиці Б.1 додатку Б (обов`язковий) ДБН В.2.5-56.2014 «Системи протипожежного захисту», чим порушено пункт 1.2 глави 1 1 розділу V ППБУ; |

- допускається провадження господарської діяльності без зареєстрованої декларації відповідності матеріально- ібхііі'-шої оазм суо екта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, чим порушено ч. 2 та 5 ст. 57 КЦЗУ;

- не проведено технічне обслуговування вогнегасників (п. 3.17 глави 3 розділу V ППБУ);

- допускається опорядження (облицювання) стін та стелі основного евакуаційного виходу матеріалами з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, чим порушено пункт 2.17 глави 2 розділу 111 ППБУ.

Згідно висновків акту перевірки, позивач дійшов висновку, що подальша експлуатація об`єктів створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що стало підставою для звернення до суду.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи оцінку доказам і перевіряючи правомірність дій позивача у фіксації порушень за критеріями частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема актів перевірки, складених за результатами здійснення планового і позапланового заходів, де зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, орган державного нагляду (контролю), суд зазначає про таке.

Оцінюючи твердження позивача про наявні порушення і ризики небезпеки для людини, суспільства, держави та позицію відповідача про відсутність порушень, зазначених у акті №967 від 22.10.2019, №555 від 07.06.2021, суд зазначає про таке.

Суд, вважає за необхідне зазначити, що законом, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) є Закон України «Про основні засади державного нагляду контролю у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 4 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності`визначено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Чинним Кодексом цивільного захисту України регулюються відносини, пов`язані з захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до ч.1 ст.64 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Відповідно до пп. 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі - Позивач), затвердженого наказом ДСНС України № 611 від 12.11.2018, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту, складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а вразі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування.

Згідно ч.1 ст.67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить:

11) складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень;

12) звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною 2 статті 68 КЦЗ України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України визначено підстави для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, а саме: підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду - щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єкті» господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Крім того, згідно з частиною другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Відповідно до частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до вимог пункту 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Положеннями абзацу 1 частини 1 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) в сфері господарської діяльності" передбачено, що підставою для здійснення позапланових заходів може бути подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням. Отже, керівництво відповідача повинно після усунення всіх порушень звернутись до позивача з клопотанням про проведення повторної перевірки для підтвердження факту виконання усіх приписів щодо додержання законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Суд зазначає, що зі змісту даної норми слідує, що право на звернення до суду виникає у органу державного нагляду на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, та за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Як вбачається з матеріалів справи, Запорізьким міськрайонним управлінням Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 21 жовтня по 22 жовтня 2019 року було проведено позапланову перевірку Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей» (далі - Відповідач), за наслідками якої було складено акт № 967 від 22.10.2019.

В ході перевірки Позивачем встановлено, що об`єкт Відповідача - будівля, приміщення - Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей», розташований за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Вишневського буд. 2, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

- не обладнано приміщення навчального закладу системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління свакуювання людей) відповідно до вимог п. 7.3 таблиці А.1 додатку А (обовя`зковий), п. 5.1 таблиці Б.1 додатку Б (обовязковий) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відсутність системи протипожежного захисту (системи пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей) не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії, сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання, в результаті чого суттєво збільшується час розвитку пожежі до моменту її виявлення та приведе до ускладнення проведення дій по евакуації людей з приміщень об`єкта, що створює загрозу для здоров`я і життя людей.

- Не відділено приміщення електрощнтової протипожежними перешкодами (протипожежні двері) відповідно до пунктів 6.4, 6.5, 6.17, таблиця З ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва».

Відповідно до вимог пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових витрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до вимог пункту 2.3 глави 2 розділу Ш Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах.

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Відповідно до вимог пункту 1.24 глави І розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові.

За відсутності виконання цих вимог є ризик загорання будівлі, розповсюдження вогню на значну площу та розповсюдження продуктів горіння, що є загрозою для життя та здоров`я людини.

- З`єднання, відгалуження та окіиціованіїя жил проводів не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів в приміщенні підвалу.

Відповідно до вимог пункту 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Здійснення з`єднання проводів способом «скрутками» під дією повітря веде до окислення поверхні проводів, в наслідок чого збільшується напруга в системі електропостачання, яка приводить до перегрівання електричних проводів з подальшим їх замиканням, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від пожежі або ураження електричним струмом.

- Не демонтовано в повній мірі глухі грати на вікнах приміщень де перебувають люди.

Відповідно до вимог пункту 2.16 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі грати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне прибування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

За наявності глухих ґрат при проведенні евакуаційних заходів, заходів під час ліквідації пожежі, аварії техногенного або природного характеру, іншої надзвичайної ситуації, не буде можливості швидко та своєчасно виконати дії по евакуації людей, що в свою чергу, несе загрозу для їх здоров`я та життя.

- Не проведено вогнезахисну обробку дерев`яних конструкцій даху будівлі.

Відповідно до вимог пункту 2.5 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Відповідно до вимог пункту 2.6 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні», затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним обробленням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт.

Відсутність обробляння засобами вогнезахисту елементів горищного покриття може призвести до вкрай швидкого руйнування несучих дерев`яних конструкцій в разі впливу вогню, що в свою чергу може призвести до руйнування перекриття поверху під горищним приміщенням і створити загрозу для здоров`я і життя людей.

Вказані порушення є суттєвим, адже вони можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі, а тому не усунення цих порушень є підставою для застосування до відповідача заходів реагування.

Суд критично оцінює твердження представника відповідача, що майже всі порушення, які є такими, що впливають на ризик надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, усунуті.

Запорізьким МРУ Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 01 червня по 07 червня 2021 року було проведено планову перевірку Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей, за наслідками якої було складено акт № 555 від 07.06.2021.

В ході перевірки Позивачем встановлено, що об`єкт Відповідача - будівлі, споруди, приміщення та територія Державного навчального закладу «Запорізький правобережний професійний ліцей, за адресою: місто Запоріжжя, вулиця Вишневського буд. 2, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- не обладнано приміщення навчального закладу системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації та системою оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей) відповідно до вимог п. 7.3 таблиці А.1 додатку А (обов`язковий), п. 5.1 таблиці Б.1 додатку Б (обов`язковий) ДБН В.2.5-56.2014 «Системи протипожежного захисту», чим порушено пункт 1.2 глави 1 1 розділу V ППБУ; |

- допускається провадження господарської діяльності без зареєстрованої декларації відповідності матеріально- ібхііі'-шої оазм суо екта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, чим порушено ч. 2 та 5 ст. 57 КЦЗУ;

- не проведено технічне обслуговування вогнегасників (п. 3.17 глави 3 розділу V ППБУ);

- допускається опорядження (облицювання) стін та стелі основного евакуаційного виходу матеріалами з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, чим порушено пункт 2.17 глави 2 розділу 111 ППБУ.

Відповідно до п. 5 «Правил пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України» (затвердженні наказом Міносвіти України №974 від 15.08.2016, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 08 вересня 2016 р. за № 1229/29359), забезпечення пожежної безпеки в закладах та установах покладається на їх власників або уповноважені ними органи, керівників (ректори, директори, начальники, завідувачі) (далі - керівники навчальних закладів та установ), керівників структурних підрозділів (факультети, кафедри, лабораторії, навчальні кабінети, цехи, склади, бібліотеки, архіви, майстерні тощо) відповідно до законодавства. Тому керівник комунального закладу освіти зобов`язаний забезпечувати пожежну безпеку у закладі. Якщо розпорядником коштів являється місцева рада, то це не є перешкодою для комунального закладу звертатись до місцевої влади за фінансуванням робіт для забезпечення робіт з пожежної безпеки.

Відсутність фінансування комунального закладу Відповідача для виконання протипожежних заходів не звільняє від необхідності їх виконання.

При цьому, згідно з п. 35-36 постанови Верховного Суду від 28.02.2019 по справі № 810/2400/18, недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення. Забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

Відповідно до п.41 постанови Верховного Суду від 31.07.2019 по справі № 2040/6351/18, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

У п. 48 постанови Верховного Суду від 04.06.2019 по справі № 809/443/16 та п.45 постанови Верховного Суду від 31.07.2019 по справі № 2040/6351/18 зазначено, що посилання позивача на те, що ним усунуто частину виявлених порушень не свідчить про минування загрози життю та здоров`ю людей та, як наслідок, відсутності підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Верховний Суд у п.55 постанови від 03.04.2020 по справі № 806/77/18 зазначив, що необладнання приміщень закладу системою протипожежного захисту, незабезпечення приміщення системою оповіщення людей про пожежу за об`єктивним критерієм є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.06.2019 в справі № 814/2356/17, від 07.08.2019 в справі № 810/1820/18.

Верховний Суд у п. 33 постанови від 31.03.2020 у справі № 160/998/19 вказав: «Оскільки порушення пожежної безпеки не були усунуті в повному обсязі, а ті, які залишились, можуть створювати загрозу життю або здоров`ю учнів та персоналу навчального закладу, суди попередніх інстанцій дійшли обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування заходів реагування».

Системний аналіз викладених правових норм дозволяє стверджувати, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.

При цьому, обов`язок щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того, чи є він власником або користувачем відповідного об`єкта. Виникненню такого обов`язку кореспондує здійснення господарської діяльності за відповідною адресою.

Разом з тим, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли і тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 826/7073/18, від 25 лютого 2020 року у справі № 826/15768/18.

Окрім цього слід вказати, що все ж таки застосування заходу реагування після з`ясування того факту, що зазначені в акті перевірки порушення усунуті, втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

З цього питання Верховний Суд неодноразово формував правовий висновок про наявність реальної загрози саме на момент ухвалення рішення судом, адже зупинення роботи підприємства - це крайня необхідність під час існування загрози а не постфактум, адже такий захід не є покаранням, а є превентивним заходом. (Постанова Верховного Суду від 28 травня 2019 року у справі № 819/1850/17, яка підтримана Верховним судом 19 березня 2020 року у справі № 140/2323/19, адміністративне провадження №К/9901/3439/20 (ЄДРСРУ № 88305332).

В разі виявлення порушень, у зв`язку із порушеннями підприємствами правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, зупинення роботи останніх здійснюється виключно за рішенням суду і є крайньою необхідністю, лише у зв`язку з неусуненням виявлених недоліків.

Суд звертає увагу відповідача, що обов`язок щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того, чи є він власником або користувачем відповідного об`єкта. Виникненню такого обов`язку кореспондує здійснення господарської діяльності за відповідною адресою.

З огляду на наведене та фактичні обставини справи суд дійшов висновку, що порушення, зазначені в акті №967 від 22.10.2019 та акту №555 від 07.06.2021 є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм, тому в даному випадку необхідно зупинити експлуатацію будівлі Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей» , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, окрім виконання робіт, пов`язаних із усуненням порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Аналогічна правова позиція в аналогічних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду від 04.06.2019 у справі № 809/443/16.

За таких обставин, суд погоджується з позивачем, що порушення, які були виявлені під час планової перевірки відповідача та які не усунуті є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

В зв`язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов`язковими для встановленого законодавством кола субєктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Не дотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоровю людей.

Відповідно до п. п. 24, 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним, що розуміється у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері. Настання реальної загрози життю та/або здоровю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, що можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу, підвищених температур тощо) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людини. Суд враховує, що життя та здоров`я людини є найвищою цінністю.

Закони, інші нормативно-правові акти, зокрема Правила пожежної безпеки в Україні №1417 від 30.12.2014 є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах. Згідно з пункту 4 Розділу І Правил №1417, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до положень статей 4-7 Закону України «Про пожежну безпеку», правила пожежної безпеки в Україні є обов`язковими для виконання всіма центральними і місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями (незалежно від виду їх діяльності та форм власності), посадовими особами та громадянами.

Наявність порушення відповідачем вимог законодавчих та нормативно-правових актів у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту підтверджується наявними у матеріалах справи доказами та не було спростовано відповідачем під час судового розгляду справи.

Водночас, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування шляхом знеструмлення електроживлення, закриття всіх входів (із накладенням печаток) та заборони експлуатацію дошкільного навчального закладу.

Аналогічні висновки викладені в постановах Верховного Суду від 26.06.2018 по справі № 823/589/16, від 28.02.2019 № 810/2400/18 та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для суду при розгляді даної справи.

Станом на день ухвалення судом рішення у справі, відповідачем не надано суду належних, допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували усунення вищевказаних порушень вимог пожежної безпеки.

На переконання суду, з характеру порушень, встановлених перевіркою, вбачається, що вони є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для осіб та навколишнього природного середовища.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Відповідно до ст. 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Указом Президента України «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні» від 24.12.2019 №948/2019 з метою запобігання виникненню пожеж, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть завдати суттєвої матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, економіки і національної безпеки, та забезпечення оперативного реагування на них постановлено вжити заходів щодо: забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб.

Застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в освітньому закладі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час планової перевірки об`єкта, створюють загрозу життю та здоровю людей, і на даний час у суду відсутні докази повного усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню.

Згідно ч. 2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 14, 90, 139, 143, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, буд. 65, код ) до Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей» (юридична адреса: 69041, м. Запоріжжя, вул. Вишневського, буд. 2, ) про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації,- задовольнити у повному обсязі.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та приміщень Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей», розташованого за адресою: м. Запоріжжя, вул. Вишневського, буд. 2, шляхом зобов`язання Державного навчального закладу «Запорізькій правобережний професійний ліцей», повністю зупинити експлуатацію будівлі та приміщень ліцею за вказаним адресом, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головним управлінням ДСНС України у Запорізькій області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі виготовлено та підписане суддею 23.11.2021.

Суддя Р.В. Сацький