Справа № 640/12234/21
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 листопада 2021 року м. Київ № 640/12234/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу
за позовомОСОБА_1
доКомандира військової частини НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України ОСОБА_2
третя особаВійськова частина НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України
провизнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (м. Київ) ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа - Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України (м. Київ) ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування пункту 1 наказу відповідача від 07.04.2021 № 243 "Про підсумки проведення службового розслідування по факту підробки підпису командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйон та службової характеристики на старшого лейтенанта ОСОБА_1 ".
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем протиправно накладено на позивача дисциплінарне стягнення, а службове розслідування, за результатами якого таке стягнення накладено, проведено не об`єктивно та без врахування усіх обставин.
Відповідач у встановлений судом строк не подав до суду відзив на позовну заяву, у зв`язку з чим суд здійснює розгляд справи за наявними у матеріалах доказами.
Третьою особою подано пояснення по справі, в яких зазначає, що за результатами службового рослідування підтверджено факт підробки позивачем підпису шляхом використання свого службового становища та маніпуляцією підлеглим особовим складом, у зв`язку з чим накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 перебуває на військовій службі та працює у військовій частині НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України, що підтверджується довідкою від 16.01.2021 № 32.
Військовою частиною НОМЕР_1 проведено службове розслідування по факту підробки підпису командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону та службової характеристики на старшого лейтенанта ОСОБА_1 , за результатами якого підготовлено висновок від 07.04.2021, затверджений командиром військової частини НОМЕР_1 полковником ОСОБА_2 . У зазначеному висновку встановлено наступні обставини:
« 17.03.2021 приблизно о 11 годині 00 хвилин старший лейтенант ОСОБА_1 будучи начальником для старшого солдата ОСОБА_3 , свідомо, розуміючи наслідки свого діяння, скористався службовим становищем, наказав старшому солдату строкової служби ОСОБА_3 розписатись у службовій характеристиці на старшого лейтенанта ОСОБА_1 , яку надав особисто, за командира роти старшого лейтенанта ОСОБА_4 , мотивуючи це тим, що командира роти немає в підрозділі.
Службову характеристику на себе старший лейтенант ОСОБА_1 ймовірно розробив сам, так як командир роти в той день (17.03.2021) перебував з особовим складом на стрільбах у військовій частині НОМЕР_4 с. Нові Петрівці та стверджує, що дану службову характеристику не відпрацьовував, завдання підлеглим щодо її відпрацювання не ставив».
У подальшому, командиром військової частини НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України ОСОБА_2 прийнято наказ від 07.04.2021 № 243 «Про підсумки проведення службового розслідування по факту підробки підпису командира 6 стрілецької роти 2 стрілецького батальйону та службової характеристики на старшого лейтенанта ОСОБА_1 », відповідно до пункту 1 якого за порушення за порушення статті 68 Конституції України, статей 11, 14, 16, 17, 36, 116 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, статті 4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, пункту 1 укладеного Контракту про проходження військової служби, вимог Кодексу етичної поведінки військових посадових осіб та інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, у Національній гвардії України, за використання свого службового становища, маніпуляцію підлеглим особовим складом, що призвело до підробки підпису командира 6 стрілецької роти та службової характеристики на старшого лейтенанта ОСОБА_5 , заступнику командира 6 стрілецької роти по роботі з особовим складом 2 стрілецького батальйону старшому лейтенанту ОСОБА_1 (Г-042855) оголосити дисциплінарне стягнення «сувору догану» правами командира частини.
Позивач, вважаючи протиправним зазначений наказ, звернувся з цим позовом до суду.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Види заохочень та дисциплінарних стягнень, права командирів щодо їх застосування, а також порядок їх застосування визначено Дисциплінарним статутом Збройних Сил України, затвердженим Законом України від 24.03.1999 № 551-XIV.
Відповідно до статті 83 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України на військовослужбовця, який порушує військову дисципліну або громадський порядок, можуть бути накладені лише ті дисциплінарні стягнення, які визначені цим Статутом і відповідають військовому званню військовослужбовця та дисциплінарній владі командира, що вирішив накласти на винну особу дисциплінарне стягнення.
Частиною першою статті 84 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України визначено, що прийняттю рішення командиром про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення може передувати службове розслідування. Воно проводиться з метою уточнення причин і умов, що сприяли вчиненню правопорушення, та ступеня вини.
Згідно з частиною сьомою статті 85 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України порядок проведення службового розслідування у Збройних Силах України визначається наказом Міністерства оборони України, в інших військових формуваннях, правоохоронних органах спеціального призначення - наказами державних органів, які мають у своєму підпорядкуванні військові формування, утворені відповідно до законів України, правоохоронних органів спеціального призначення, Державної спеціальної служби транспорту, Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України.
З метою належної організації заходів, спрямованих на захист прав і свобод людини, зміцнення військової дисципліни, попередження надзвичайних подій за участю військовослужбовців, упорядкування питань призначення, проведення службових розслідувань Міністерство внутрішніх справ України наказом від 21.04.2020 № 347 затвердило Порядок проведення службових розслідувань у Національній гвардії України.
Пунктом 7 розділу І зазначеного Порядку визначено, що службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються в межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством, та визначення ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено це правопорушення, а також з`ясування інших обставин, пов`язаних з таким порушенням.
Відповідно до пункту 5 розділу ІІ Порядку службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність правопорушення або події, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування, його (її) обставини (час, місце) та наслідки;
осіб, з вини яких трапилася подія або правопорушення, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або спричинили їх виникнення;
наявність причинного зв`язку між подією, з приводу якої було призначено службове розслідування, та неправомірними діями (бездіяльністю) військовослужбовця;
конкретні неправомірні дії або бездіяльність військовослужбовця, який вчинив правопорушення;
порушення норм законодавства або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення;
форму вини (навмисно чи з необережності) та мотиви протиправної поведінки військовослужбовця і його ставлення до вчиненого;
причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню;
чи вчинено правопорушення під час виконання військовослужбовцем службових обов`язків;
наявність шкоди (у разі виявлення факту заподіяння шкоди державі - у чому полягає така шкода, її розмір, причини виникнення, а також винні особи).

До матеріалів справи третьою особою додано матеріали службового розслідування, з яких вбачається, що з метою з`ясування усіх обставин справи було проведено опитування військовослужбовців, які володіють інформацією або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування. До матеріалів службового розслідування долучено письмові пояснення військовослужбовців, з яких вбачається наступне.
17.03.2021 о 13 годині 40 хвилин заступник командира 6 стрілецької роти по роботі з особовим складом 2 стрілецького батальйону старший лейтенант ОСОБА_1 зателефонував першому заступнику -начальнику штабу командира 2 стрілецького батальйону майору ОСОБА_6 та повідомив, що командиром підрозділу старшим лейтенантом ОСОБА_4 відпрацьовано та підписано на нього службову характеристику. ОСОБА_1 попросив ОСОБА_6 підписати дану характеристику у командира військової частини.
Отримавши від ОСОБА_1 службову характеристику та ознайомившись з її змістом, ОСОБА_6 виявив невідповідність підпису особи, яка підготувала зазначену характеристику ОСОБА_4 .
З метою підтвердження даного факту ОСОБА_6 зателефонував ОСОБА_4 , який повідомив, що не ставив підпис на характеристиці та не займався її підготовкою, нікому зі своїх підлеглих таке завдання не ставив.
На питання ОСОБА_1 чи розписувався він у своїй службовій характеристиці підписом командира роти старшого лейтенанта ОСОБА_4 та де він її взяв, пояснив, що службову характеристику за командира роти не підписував, а взяв її з кабінету командира роти.
Суд звертає увагу, що висновок щодо наявності в діях ОСОБА_1 ознак дисциплінарного правопорушення здебільшого ґрунтується на поясненнях старшого солдата ОСОБА_3 , який повідомляє, що 17.03.2021 за наказом ОСОБА_1 розписався підписом ОСОБА_4 у службовій характеристиці без відома командира роти.
Позивач у позовній заяві стверджує, що не віддавав зазначений наказ та з метою спростування таких обставин просив суд допитати ОСОБА_3 у судовому засіданні в якості свідка.
Свідок ОСОБА_3 у судовому засіданні повідомив суду, що, дійсно, під час проведення службового розслідування він надав пояснення про те, що отримав 17.03.2021 від ОСОБА_1 наказ розписатися підписом ОСОБА_4 у службовій характеристиці.
Водночас, свідок повідомляє, що зазначені пояснення не відповідають дійсності та були надані під час проведення службового розслідування під тиском. Насправді, ніяких наказів від ОСОБА_1 щодо поставлення підпису не поступало.
Відповідно до частини першої та другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами:
1) письмовими, речовими і електронними доказами;
2) висновками експертів;
3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У даному випадку, єдиними доказами відповідача на підтвердження правомірності наказу про накладення дисциплінарного стягнення на позивача є пояснення ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_1 було наказано ОСОБА_3 проставити підпис за іншу особу.
Водночас, у судовому засіданні ОСОБА_3 спростував надані пояснення, зазначаючи, що вони були надані під тиском. При цьому, суд надає перевагу саме показанням свідка у межах судового розгляду, а не пояснень під час дисциплінарного розслідування, оскільки саме під час судового розгляду свідка було приведено до присяги, попереджено про кримінальну відповідальність за дачу неправдивих показань. Крім того, суд не може залишити поза увагою факт того, що пояснення під службового розслідування були надані під впливом.
Варто також зазначити, що відповідачем не було надано будь-яких інших доказів того, що ОСОБА_1 надав ОСОБА_3 наказ проставити підпис замість іншої людини відповідачем надано не було, з чого слідує, що під час проведення службового розслідування неповністю досліджено обставини подій, які трапились, а тому накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 є неправомірним та підлягає скасуванню.
Керуючись статтями 241, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:
1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ) до Командира військової частини НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ), третя особа - Військова частина НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати наказ Командира військової частини НОМЕР_1 Північного оперативно-територіального об`єднання Національної гвардії України ОСОБА_2 від 07.04.2021 № 243 в частині пункту 1 щодо накладення дисциплінарного стягнення «суворої догани» на ОСОБА_1 .

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України. Зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов