Справа № 240/1998/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
23 листопада 2021 року м. Житомир справа № 240/1998/21
категорія 106030000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції України в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді,
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління національної поліції України в Житомирській області, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу начальника ГУ НП в Житомирській області від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень", в частині звільнення зі служби в поліції поліцейського сектору реагування патрульної поліції №4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирської області капрала поліції ОСОБА_1 ;
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ НП в Житомирській області від 28.01.2021 року № 36 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирської області капрала поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";
- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирської області;
- допустити до негайного виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції №4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирської області;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Житомирської області на його користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 28 січня 2021 року по день винесення рішення по справі, виходячи з розміру середнього заробітку ОСОБА_1 .
В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що наказ від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень" та наказ від 28.01.2021 року № 36 о/с "По особовому складу" в частині накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції прийняті без наявних для того достатніх підстав вини та за відсутності зібраних у встановленому законом порядку доказів, які б підтверджували факт порушення ним службової дисципліни.
Ухвалою від 11 березня 2021 року відкрито провадження у справі №240/1998/21 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи (за правилами письмового провадження).
08 квітня 2021 року до суду надійшов відзив на Головного управління Національної поліції в Житомирській області на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач просив відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі у зв`язку з їх безпідставністю. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначив, що дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції застосовано до позивача у зв`язку з встановленими під час службового розслідування фактами скоєння ним дисциплінарних проступків, який виразився у: невиконанні ним вимог пунктів 1, 2, 4 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", в частині дотримання положень нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійне виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів та посадової інструкції; ненаданні ним невідкладної, зокрема домедичної і медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушення; порушенні ним пунктів 5, 6 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і конозйомки, відеозапису, засобів фото- і конозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026; порушенні ним абзацу 3 пункту 2 розділу І, пункту 1 (зокрема підпунктів 2, 4, 5) розділу ІХ, пунктів 3, 13 розділу ХІІІ Інструкції з реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357; порушенні ним пункту 9 посадової інструкції. При цьому, визначаючи вид стягнення капралу поліції ОСОБА_1 , дисциплінарана комісія врахувала ступінь його вини, а також те, що численні дисциплінарні проступки вчинені ним за обставин повного ігнорування вимог відомчих нормативно-правових актів. Обставин, які відповідно до частин 4, 5 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції пом`якшували б відповідальність капрала поліції ОСОБА_1 встановлено не було. Натомість, обставиною, яка відповідно до пункту 4 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції обтяжують відповідальність позивача є настання тяжких наслідків у вигляді підриву авторитету та довіри населення до Національної поліції України. Саме у зв`язку із з цим Головним управлінням Національної поліції в Житомирській області були прийняті оскаржувані накази від 28.01.2021 № 125 та від 28.01.2021 року № 36 о/с, яким за порушення службової дисципліни до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Відповідач зазначає, що вказані накази винесені ним в межах повноважень, на підставі вимог чинного законодавства та у спосіб, визначений законом, а тому є обгрунтованими та правомірними. З огляду на що, Головне управлінням Національної поліції в Житомирській області просило відмовити ОСОБА_1 в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
У відповідності до положень ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Згідно з частиною 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.
На підставі наказу Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 24.01.2020 №20 о/с ОСОБА_1 з 27 січня 2020 року був прийнятий на службу в поліцію (а.с.10).
З 04 вересня 2020 року капрал поліції ОСОБА_1 був призначений на посаду поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.
За результатами проведеного службового розслідування щодо виявленої 20.01.2021 під час моніторингу Інтернет-видань у соціальній мережі "Facebook" на сторінці користувача ОСОБА_3 щодо можливих неправомірних дій окремих працівників відділення поліції № 1 (м.Малин) Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області дисциплінарною комісією складено висновок від 28.01.2021 (а.с.104-138). Зі змісту вказаного висновку вбачається, що під час службового розслідування дисциплінарною комісією були встановлені наступні обставини, зокрема, 14.01.2021 o 08:00 на добове чергування в однострої із табельною вогнепальною зброєю та спеціальними засобами заступили: відповідальний по Малинському відділенні поліції - старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , оперативний черговий - лейтенант поліції ОСОБА_5 , помічник оперативного чергового - капрал поліції ОСОБА_6 . У складі слідчо-оперативної групи підрозділу заступили: слідча - лейтенант поліції ОСОБА_7 та оперуповноважений - капітан поліції ОСОБА_8 . У складі групи реагування патрульної поліції заступили: екіпаж «ГІДРАТ-0959» на службовому патрульному автомобілі марки «SKODA Octavia», номерний знак НОМЕР_1 , у складі: старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , старший сержант поліції ОСОБА_9 , та екіпаж «ГІДРАТ-0964» на службовому патрульному автомобілі «MITSUBISHI Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , у складі: старший сержант поліції ОСОБА_10 , капрал поліції ОСОБА_1 . Крім того, 14.01.2021 капрал поліції ОСОБА_1 отримав справний нагрудний відеореєстратор («бодікамеру») та справний планшетний пристрій (логіном користувача «J18_STEVV»). Службовий патрульний автомобілі «MITSUBISHI Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , був обладнаний технічно справним відеореєстратором. Впродовж добового чергування керував вказаним службовим автомобілем капрал поліції ОСОБА_1 .
Об 11:58 до Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП з відділу служби «102» УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення жителя с. Пиріжки Малинського району Житомирської області ОСОБА_11 про те, що у період з 05.35 13.01.2021 по 11.30 14.01.2021 невідома особа незаконно заволоділа належним йому (на підставі доручення) транспортним засобом марки «MAZDA-323», номерний знак НОМЕР_3 , сірого кольору, який був припаркований поблизу пункту переїзду залізничних колій, перегону «Київ-Коростень» 154 км, що розташований між м. Малин та с. Пиріжки Малинського району Житомирської області.
О 12:41 слідчим слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенантом поліції Гаурою Мариною Сергіївною прийнято усну заяву від ОСОБА_11 про вчинення кримінального правопорушення, відомості про яке, внесено до протоколу прийняття заяви. Цього ж дня, лейтенантом поліції Гаурою Мариною Сергіївною проведено огляд місця події (прилеглої території пункту переїзду залізничних колій, перегону "Київ-Коростень" 154 км, що розташований між м. Малин та с. Пиріжки Малинського району Житомирської області), який закінчено о 13.07.
О 19:55 на особистий номер мобільного телефону оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_12 надійшов телефонний дзвінок від ОСОБА_11 ( НОМЕР_4 ), який повідомив, що виявив викрадений у нього автомобіль марки «MAZDA-323», номерний знак НОМЕР_3 , за селом Маклаївка Малинського району та затримав можливих викрадачів.
О 19:57 лейтенант поліції ОСОБА_12 цю інформацію повідомив т.в.о. начальника Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП підполковнику поліції ОСОБА_13 та о 19.59 зателефонував старшому лейтенантові поліції ОСОБА_4 , попрохавши забрати старшого інспектора-криміналіста слідчого відділення Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП лейтенанта поліції ОСОБА_14 і привезти його на місце виявленого автомобіля «MAZDA-323», номерний знак НОМЕР_3 .
О 20:00 підполковник поліції ОСОБА_13 зателефонував поліцейському сектору реагування патрульної поліції №3 Малинського відділення поліції старшому сержанту поліції ОСОБА_10 та попросив надати допомогу оперативним працівникам Малинського відділення поліції, а для узгодження, координації дій поліцейських наказав зателефонувати лейтенанту поліції ОСОБА_12 .
Водночас, підполковник поліції ОСОБА_13 про вказану подію оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомив. Як наслідок, інформація про подію до ITC ІПНП внесена не була, категорія повідомленню "Бета" не присвоєна. Від оперативного чергового завдання про здійснення реагування на подію наряд ГРПП «ГІДРАТ-0964» не отримував, до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування не проставив.
О 20:03, старший сержант поліції ОСОБА_10 , зателефонувавши лейтенанту поліції ОСОБА_12 , дізнався про те, що автомобіль марки «MAZDA-323», номерний знак НОМЕР_3 , знайдено його власником поблизу с.Жовтневе (у 2016 році перейменовано у с. Маклаївка) Малинського району. Також цивільними особами на місці події затримано осіб, які можливо причетні до незаконного заволодіння вказаним транспортним засобом.
Після цього, за вказівкою т.в.о. начальника Малинського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_13 на місце події, на службовому автомобілі марки «ВАЗ-2110», номерний знак НОМЕР_5 , вирушила слідчо-оперативна група підрозділу, у складі: капітана поліції ОСОБА_8 та лейтенанта поліції ОСОБА_7 , разом із оперуповноваженим сектору кримінальної поліції Малинського відділення поліції лейтенантом поліції ОСОБА_12 .
Оскільки підполковник поліції ОСОБА_13 про вказану подію оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомив, то від оперативного чергового завдання про здійснення реагування на подію слідчо-оперативна група не отримувала, до планшетного пристрою відмітки в ITC ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування слідчий не проставив.
О 20:14 екіпаж ГРПП «ГІДРАТ 0964», у складі старшого сержанта поліції ОСОБА_10 та капрала поліції ОСОБА_1 прибув на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району) та припаркувався за автомобілем марки «GREAT WALL Hover», номерний знак НОМЕР_6 , сірого кольору, який належить ОСОБА_15 .
Однак капрал поліції ОСОБА_1 нагрудний відеореєстратор не увімкнув, відеозапис події не здійснив. Старший екіпажу ГРПП «ГІДРАТ- 0964» старший сержант поліції ОСОБА_10 застосування капралом поліції ОСОБА_1 бодікамери не проконтролював. Збереження відеозапису події з відеореєстратора службового автомобіля «MITSUBISHI Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , поліцейські екіпажу ГРПП «ГІДРАТ 0964» не забезпечили.
Вийшовши з автомобіля, поліцейські побачили, що поблизу передньої частини автомобіля «GREAT WALL Hover», перебували ОСОБА_15 , 1970 року народження, та ОСОБА_16 , 1996 року народження. Підійшовши ближче, поліцейські помітили, що навпроти них на колінах стояли ОСОБА_17 , 2002 року народження, та ОСОБА_18 , 2001 року народження. Одяг останніх був брудний, а на обличчях були сліди бруду та крові. ОСОБА_15 повідомив поліцейським, що вони затримали викрадачів розшукуваного автомобіля марки «MAZDA-323». В свою чергу, ОСОБА_17 та ОСОБА_18 вказаний факт категорично заперечили, повідомивши, що вони цього не робили, а лише просто гуляли по полю.
Поліцейські екіпажу ГРПП «ГІДРАТ-0964», незважаючи на наявність видимих тілесних ушкоджень у ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , не забезпечили надання їм невідкладної, зокрема домедичної і медичної допомоги, перебуваючи на місці події не встановили особи потерпілих, свідків та очевидців кримінального правопорушення.
О 20:14 старший сержант поліції ОСОБА_10 зателефонував черговому по Малинському відділенню поліції - лейтенанту поліції ОСОБА_5 та повідомив про прибуття на місце події.
О 20:17 старший сержант поліції ОСОБА_10 за допомогою власного мобільного телефону марки «ХІАОМІ Redmi 7» зробив два фотознімки ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які у подальшому відіслав черговому - лейтенанту поліції ОСОБА_5 . На фотознімках було видно кров на обличчі ОСОБА_17 та ОСОБА_18 .
Однак поліцейські екіпажу ГРПП «ГІДРАТ-0964» інформацію про обставини отримання видимих тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 не з`ясували, оперативному черговому про ці обставини не повідомили. Лейтенант поліції ОСОБА_5 після отриманих фотознімків обставини отримання видимих тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 у наряду ГРПП не уточнював, відповідні відомості до єдиного обліку Малинського відділення поліції не вніс.
Близько 20:20 на місце події прибув службовий автомобіль марки «ВАЗ 2110», номерний знак НОМЕР_5 , із членами слідчо-оперативної групи Малинського відділення поліції, разом із якими також перебував лейтенант поліції ОСОБА_12 . Вказаний службовий автомобіль був обладнаний відеореєстратором, який у той час був технічно-несправним, тому відеозапис події не здійснювався.
Капітан поліції ОСОБА_8 спільно з лейтенантом поліції ОСОБА_7 , перебуваючи в однострої, та ОСОБА_12 , перебуваючи у цивільному одязі, вийшли зі службового автомобіля. У цей же час ОСОБА_16 повідомив, що викрадений автомобіль знайшли його знайомі за с. Маклаївка та помітили двох невідомих осіб, які йшли від автомобіля в сторону с. Головки, вказавши на ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які стояли поряд. Вказані хлопці заперечили свою причетність до викрадення автомобіля. ОСОБА_17 сказав, що ніякий автомобіль вони не викрадали, просто гуляли та ще й ні за що получили. Видимих ознак заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 поліцейські не помітили, оскільки було темно і вони близько не підходили до них. Побачивши поліцейських, ОСОБА_17 позитивно відреагував та висловив бажання поїхати з поліцейськими до підрозділу поліції.
У подальшому наряд ГРПП на службовому патрульному автомобілі марки «MITSUBISHI Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , у складі старшого сержанта поліції ОСОБА_10 та капрала поліції ОСОБА_1 , який був за кермом, доставили ОСОБА_17 та ОСОБА_18 до Малинського відділення поліції. Будь-які спеціальні засоби, зокрема кайданки, до ОСОБА_17 та ОСОБА_18 поліцейськими не застосовувались. Дорогою до Малинського відділення поліції ОСОБА_17 та ОСОБА_18 витерли сліди крові та бруду на обличчях серветками, які їм надали поліцейські ГРПП.
О 21:04 ОСОБА_17 та ОСОБА_18 разом із поліцейськими - старшим сержантом поліції ОСОБА_10 та капралом поліції ОСОБА_1 прибули до Малинського відділення поліції.
У період з 22:03 по 22:31 у службовому кабінеті № 18 старший лейтенант поліції ОСОБА_19 допитувала ОСОБА_17 як свідка.
У період з 22:25 по 22:48 у службовому кабінеті № 21 старший лейтенант поліції ОСОБА_20 допитувала ОСОБА_18 як свідка.
З 22:33 14.01.2021 по 00:26 15.01.2021 ОСОБА_17 перебував у фойє відділення поліції. ОСОБА_18 після надання показань старшому лейтенанту поліції ОСОБА_20 знаходився в коридорі поблизу кімнати зберігання зброї. З 22:49 14.01.2021 до 00:59 15.01.2021 ОСОБА_18 перебував у коридорі біля кімнати зберігання зброї.
Близько 00:15 15.01.2021 капрал поліції ОСОБА_1 , залишивши старшого сержанта поліції ОСОБА_10 у Малинському відділенні поліції, спільно з майором поліції ОСОБА_21 на службовому автомобілі «MITSUBISHI Outlander», номерний знак НОМЕР_2 , прибули у АДРЕСА_1 , де для підтвердження особи ОСОБА_17 , майор поліції ОСОБА_21 спілкувався з його матір`ю - ОСОБА_22 ." (а.с.104-108).
З огляду на вищезазначені встановлені під час службового обставини, дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції у Житомирській області дійшла висновку про наявність у діях капрала поліції ОСОБА_1 наступних порушень:
1) порушення пунктів 5, 6 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, яке виявилось в тому, що 14.01.2021 на місці події капрала поліції ОСОБА_1 не здійснював відеофіксацію на наявний у нього нагрудний відеореєстратор. Вказаний факт, на переконання дисциплінарної комісії, унеможливив спростування інформацію, яка набула суспільного резонансу, в частині можливих неправомірних дій поліцейських стосовно ОСОБА_17 та ОСОБА_18 на місці події, що супроводжувались погрозами вогнепальною зброєю та нанесенням удару ногою в голову ОСОБА_17 ;
2) порушення пункту 4 частинні статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 9 посадової інструкції поліцейського сектору реагування патрульної поліції, яке виявилось у тому, що капрал поліції ОСОБА_1 , незважаючи на наявність видимих тілесних ушкоджень, не забезпечив надання невідкладної, зокрема домедичної і медичної допомоги, ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , які її потребували;
3) порушення абзацу 3 пункту 2 розділу І, пункту 1 (зокрема підпункти 2, 4, 5) розділу IX, пунктів З, 13 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, яке полягало в тому, що капрал поліції ОСОБА_1 :
- за відсутності завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення або подію 14.01.2021 о 20.03 здійснив виїзд на місце події поблизу с.Маклаївка Малинського району; не проставив до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування;
- інформацію про обставини отримання видимих тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 не з`ясував, оперативному черговому про ці обставини не повідомив;
- в ніч з 14.01.2021 на 15.01.2021, самоусунувшись від виконання покладених на групу реагування патрульної поліції службових обов`язків, всупереч затвердженому графіку чергувань, залишивши старшого сержанта поліції ОСОБА_10 у Малинському відділенні поліції, за відсутності завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення або подію здійснив виїзд у с. Маклаївка Малинського району спільно з майором поліції ОСОБА_21 , який того дня у складі добового наряду поліції не перебував.
Відтак, дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Житомирській області дійшла висновку про вчинення капралом поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку.
За наслідками проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія Головного управління Національної поліції в Житомирській області вирішила застосувати до капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с.131). При цьому, визначаючи вид стягнення капралу поліції ОСОБА_1 , дисциплінарана комісія врахувала ступінь його вини, а також те, що численні дисциплінарні проступки були вчинені ним за обставин повного ігнорування вимог відомчих нормативно-правових актів. Обставин, які відповідно до частин 4, 5 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції пом`якшували б відповідальність капрала поліції ОСОБА_1 , встановлено не було. Натомість, обставиною, яка відповідно до пункту 4 частини 6 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції обтяжують відповідальність, було настання тяжких наслідків у вигляді підриву авторитету та довіри населення до Національної поліції України (а.с. 128 зворотній бік).
Наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 28.01.2021 №125 "Про застосування дисциплінарних стягнень" до капрала поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с.134-138).
Натомість, наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 28.01.2021 №36 о/с капрала поліції ОСОБА_1 з 29.01.2021 було звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції) (а.с.139).
Вважаючи застосування до нього дисциплінарного стягнення та своє звільнення протиправними, ОСОБА_1 звернувся до суду для захисту свого порушеного права.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення та вчиняти дії відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те що, не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадови особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).
Згідно з ст. 2 Закону України "Про Національну поліції" завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 8 Закону України "Про Національну поліції" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.
Стаття 12 Закону №580-VIII передбачає, що поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію").
Відповідно до п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з ч.ч. 1 та 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до ст. 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Статут).
Згідно зі ст. 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ст.1 Статуту).
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Відповідно до ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно ч. 1 ст. 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 вказаного вище Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3)сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
У відповідності до п. 3 ст. 22 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у ст. 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення дисциплінарного проступку- протиправних винних дій чи бездіяльності поліцейського, що полягають в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у ст. 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.
Відтак, суд зазначає, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби передбачає необхідність з`ясувати саме наявності складу дисциплінарного проступку в його діяннях.
Під час розгляду справи судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 28.01.2021 №36 о/с капрала поліції ОСОБА_1 поліцейського сектору реагування патрульної поліції №4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області з 29 січня 2021 року було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) (а.с.11).
Підставою для прийняття вищезазначеного наказу став наказ Головного управління Національної поліції у Житомирській області від 28.01.2021 №125 "Про застосування дисциплінарних стягнень", яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с.12-16).
Отже, для встановлення правомірності звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції, необхідно дослідити, чи був в його діях склад дисциплінарного проступку та як наслідок чи були правові підстави для винесення наказу про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції у Житомирській області від 28.01.2021 №125 вбачається, що його винесено за порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а саме: невиконання вимог пунктів 1, 2, 4 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" в частині дотримання положень нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, професійне виконання службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів та посадової інструкції; ненадання невідкладної, зокрема домедичної і медичної допомоги особам, які постраждали внаслідок правопорушення; порушення пунктів 5, 6 розділу ІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і конозйомки, відеозапису, засобів фото- і конозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026; порушення абзацу 3 пункту 2 розділу І, пункту 1 (зокрема підпунктів 2, 4, 5) розділу ІХ, пунктів 3, 13 розділу ХІІІ Інструкції з реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357; порушення пункту 9 посадової інструкції.
При цьому, висновки про допущення ОСОБА_1 вищезазначених порушень службової дисципліни були зроблені відповідачем за результатами службового розслідування, проведеного щодо виявленої 20.01.2021 під час моніторингу Інтернет-видань у соціальній мережі "Facebook" на сторінці користувача Denyis Sienik щодо можливих неправомірних дій окремих працівників відділення поліції №1 (м. Малин) Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області.
Відповідно до частин першої та другої статті 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Статтями 14-19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" статуту передбачено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до частин шостої та десятої статті 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт 1 Розділу V Порядку).
Пунктом 4 Розділу V Порядку встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно з пунктом 7 Розділу V Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.
Відповідно до пунктів 1, 2, 5 Розділу VI Порядку зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.
Згідно з ч. 7, 8 ст. 19 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Отже, обставини вчинення працівником поліції дисциплінарного проступку, який є підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Тобто, передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування, підтверджене належними доказами, на підставі чого видається відповідний наказ, враховуючи відповідний висновок.
Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: п. 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; п. 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; п.6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; п. 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
Відповідно до п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Суд звертає увагу, що за приписами Дисциплінарного статуту підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є повне доведення вини особи в ході службового розслідування, метою якого і є саме з`ясування обставин вчинення дисциплінарного порушення, уточнення ступеня вини особи. Такими підставами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Як слідує з висновку службового розслідування від 28.01.2021, виявленими під час його проведення порушеннями, які стали підставою для притягнення капрала поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності були:
1) порушення пунктів 5, 6 розділу II Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 № 1026, яке полягало у не здійсненні позивачем 14.01.2021 відеофіксацію на наявний у нього нагрудний відеореєстратор;
2) порушення пункту 4 частинні статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 9 посадової інструкції поліцейського сектору реагування патрульної поліції, яке полягало у ненаданні позивачем домедичної і медичної допомоги ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , незважаючи на наявність у них видимих тілесних ушкоджень;
3) порушення абзацу 3 пункту 2 розділу І, пункту 1 (зокрема підпункти 2, 4, 5) розділу IX, пунктів З, 13 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, яке полягало в тому, що позивач:
- за відсутності завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення або подію 14.01.2021 о 20.03 здійснив виїзд на місце події поблизу с.Маклаївка Малинського району; не проставив до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування;
- інформацію про обставини отримання видимих тілесних ушкоджень ОСОБА_17 та ОСОБА_18 не з`ясував, оперативному черговому про ці обставини не повідомив;
- в ніч з 14.01.2021 на 15.01.2021, самоусунувшись від виконання покладених на групу реагування патрульної поліції службових обов`язків, всупереч затвердженому графіку чергувань, залишивши старшого сержанта поліції ОСОБА_10 у Малинському відділенні поліції, за відсутності завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення або подію здійснив виїзд у с. Маклаївка Малинського району спільно з майором поліції ОСОБА_21 , який того дня у складі добового наряду поліції не перебував.
Перевіряючи обґрунтованість вказаних висновків службового розслідування та наявність у діях капрала поліції ОСОБА_1 вказаних порушень, суд встановив наступне.
Щодо нездійснення капралом поліції ОСОБА_1 14.01.2021 відеофіксацію на наявний у нього нагрудний відеореєстратор при виїзді в складі ГРПП ГІДРАТ 0964 на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району), суд зазначає наступне.
Порядок застосування органами, підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції автоматичної фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису визначений Інструкцією із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року № 1026, зареєстрованою в Міністерстві
Відповідно до пункту 2 Розділу I Інструкції №1026, застосування працівниками поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, здійснюється з метою: попередження, виявлення або фіксування правопорушення; охорони громадської безпеки та власності; забезпечення безпеки осіб; забезпечення публічної безпеки і порядку.
За визначенням, наведеним у пункті 3 розділу І Інструкція №1026, портативний відеореєстратор це пристрій, призначений для запису, зберігання та відтворення відеоінформації, технічні характеристики та особливості конструкції якого дають змогу закріпити його на форменому одязі поліцейського.
Пунктом 4 розділу ІІ Інструкція №1026 передбачено, що під час здійснення повноважень поліцейськими портативний відеореєстратор закріплюється на його форменому одязі на грудях (ближче до плечового суглоба) так, щоб не створювати перешкод діям поліцейського. У випадках, пов`язаних з необхідністю якісної фіксації подій, поліцейські можуть тримати портативний відеореєстратор у руках. Дозволяється закріплення портативного відеореєстратора на екіпіруванні (шоломі) або зброї, якщо їх конструкцією передбачені відповідні кріплення.
Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Інструкція №1026, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу. Таким чином, вищезазначені норми Інструкції №1026 встановлюють імперативний обов`язок поліцейського під час здійснення ним своїх службових обов`язків здійснювати безперервну відеозйомку на портативний відео реєстратор, який закріплений на його форменний одяг на грудях.
Під час розгляду справи судом безспірно встановлено, що 14.01.2021 o 08:00 капрал поліції ОСОБА_1 заступив на добове чергування групи реагування патрульної поліції в однострої із табельною вогнепальною зброєю та спеціальними засобами у складі екіпажу ГІДРАТ-0964 на службовому патрульному автомобілі MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 .
Згідно наявного у матеріалах справи Журналу передачі-приймання технічного приладу боді-камери працівниками ГРПП Малинського ВП 14.01.2021 o 08:00 капрал поліції ОСОБА_1 при заступанні на добове чергування отримав портативний відеореєстратор у справному вигляді (а.с.69). Таким чином, з моменту коли позивач заступив на вказане добове чергування, у нього як у поліцейського, який у складі ГРПП ГІДРАТ 0964 здійснює виконання своїх службових повноважень, виник обов`язок вести безперервну відеозйомку виконання ним службових обов`язків на свій портативний відеореєстратор, в тому числі й вести відеозйомку на портативний відеореєстратор (боді-камеру) при здійсненні 14.01.2021 о 20:14 виїзду на місце події (польову дорогу між селами Маклаївка та Головки Малинського району), де перебували ОСОБА_17 та ОСОБА_18 .
Водночас, вказаного обов`язку капрал поліції ОСОБА_1 не виконав та свій нагрудний відеореєстратор по прибуттю на місце події 14.01.2021 о 20:14 не увімкнув, відеозапис події не здійснив. При цьому, факт не здійснення відеозйомки на портативний відеореєстратор при виїзді 14.01.2021 о 20:14 на місце події ОСОБА_1 у позовній заяві не заперечував. Однак зазначив, що по прибуттю на місце події він та старший сержант поліції ОСОБА_10 одразу почали надавати допомогу ОСОБА_17 та ОСОБА_18 та повідомили чергового про видимі тілесні ушкодження у останніх, надіславши черговому фотознімки з мобільного телефону. Крім того, позивач вказав, що на місті події знаходилась слідчо-оперативна група, завданням якої, відповідно до Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС від 07.07.2017 №575 є виявлення і фіксація слідів кримінального правопорушення, установлення свідків та потерпілих, з`ясування обставин кримінального правопорушення. Відтак, ОСОБА_1 вважає, що твердження відповідача про те, що внаслідок незастосування ним портативного відеореєстратора стало неможливість спростування інформації щодо можливих неправомірних дій поліцейських стосовно ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , є безпідставним, адже на місці події працювала слідчо-оперативна група, яка зафіксувала всі обставини події та провела опитування ОСОБА_17 та ОСОБА_18 .
Суд вважає такі доводів позивача безпідставними, адже згідно з пунктом 5 розділу ІІ Інструкції №1026, з моменту початку виконання службових обов`язків відеозйомка на портативний відео реєстратор повинна вестись працівником поліції безперервно аж до завершення виконання таких обов`язків. Перебування на місці події слідчо-оперативної групи жодним чином не звільняє працівника патрульної поліції, який перебуває на добовому чергуванні та виконує свої службові повноваження від обов`язку вести безперервну відеозйомку на його портативний відеореєстратор.
Крім того, виявлене дисциплінарною комісією порушення капралом поліції ОСОБА_1 пунктів 5, 6 розділу II Інструкції № 1026 полягало саме у не здійсненні ним капралом відеофіксації на наявний у нього нагрудний відеореєстратор при виїзді 14.01.2021 о 20:14 в складі ГРПП ГІДРАТ 0964 на місце події, а не в тому, що внаслідок його дій стало неможливим здійснити спростування інформації щодо можливих неправомірних дій поліцейських стосовно ОСОБА_17 та ОСОБА_18 .
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про наявність в діях капрала поліції ОСОБА_1 порушення пунктів 5, 6 розділу II Інструкції №1026, та як наслідок про обґрунтованість висновків дисциплінарної комісії в цій частині.
Щодо ненадання капралом поліції ОСОБА_1 домедичної і медичної допомоги ОСОБА_17 та ОСОБА_18 , суд зазначає наступне.
Статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», якою визначені основні обов`язки поліцейського передбачено, зокрема, що поліцейський зобов`язаний надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я.
З наявних у матеріалах справи пояснень, наданих самим капралом поліції ОСОБА_1 під час службового розслідування (а.с.78-79), вбачається, що 14.01.2021, прибувши приблизно о 20:16 на місце події, позивач побачив, що поблизу передньої частини автомобіля «Great Wall Hover» перебувало двоє йому невідомих чоловіків у цивільному одязі. Напроти них на колінах стояло двоє молодих хлопців на вигляд 18-20 років, як згодом йому стало відомо ОСОБА_23 та ОСОБА_18 . ОСОБА_24 мало розтерті сліди крові. Інший хлопець мав невелике розсічення в районі «виска» з лівого боку. Таким чином, зміст наданих капралом поліції ОСОБА_1 пояснень свідчить, що прибувши на місце події позивач бачив видимі ознаки (а саме: кров на обличчі та розсічення в районі скроні) наявності у ОСОБА_17 та ОСОБА_18 тілесних ушкоджень.
Водночас, не дивлячись на наявність у ОСОБА_17 та ОСОБА_18 видимих тілесних ушкоджень (крові на обличчі та розсічення в районі скроні), жодних дій щодо надання вказаним особам домедичної допомоги, як і виклику медичних працівників, які б здійснили кваліфіковану оцінку стану здоров`я ОСОБА_17 та ОСОБА_18 та, у випадку необхідності, надали б їм медичну допомогу, капрал поліції ОСОБА_1 не здійснив. Доказів протилежного позивач до суду не надав та матеріали справи не містять.
З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що покладного на нього статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію» обов`язку надати невідкладну (домедичну чи медичну) допомогу ОСОБА_17 та ОСОБА_18 капрал поліції ОСОБА_1 не виконав.
Заперечуючи щодо наявності в його діях вказаного порушення, ОСОБА_1 в позовній заяві зазначив, що по приїзду на місце пригоди він та старший сержант поліції ОСОБА_10 ОСОБА_17 та ОСОБА_18 та, помітивши на їх обличчі бруд та кров, надали їм вологі серветки та вату. Іншої допомоги, на переконання позивача, ОСОБА_17 та ОСОБА_18 не потребували.
Однак, суд відхиляє такі доводи позивача, оскільки позивач не володіє спеціальними знаннями в галузі медицини, які б надавали йому можливість обґрунтовано вважати, що наявні у ОСОБА_17 та ОСОБА_18 тілесні ушкодження не несли загрози життю та здоров`ю останніх, та відповідно й вважати, що іншої допомоги, окрім як надання вологої серветки та вати, вони не потребували.
Відтак, враховуючи вищезазначені встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про обґрунтованість висновку дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо порушення капралом поліції ОСОБА_1 норм пункту 4 частинні статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 9 посадової інструкції поліцейського сектору реагування патрульної поліції.
Перевіряючи під час розгляду справи правомірність висновку дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо порушення ОСОБА_1 абзацу 3 пункту 2 розділу І, пункту 1 (зокрема підпункти 2, 4, 5) розділу IX, пунктів 3, 13 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 27.04.2020 №357, суд зазначає наступне.
Підставою для висновку про наявність в діях капрала поліції ОСОБА_1 вказаного порушення стало:
1) здійснення позивачем 14.01.2021 о 20:03 виїзду у складі ГРПП «ГІДРАТ 0964» на місце події поблизу с. Маклаївка Малинського району за відсутності завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення або подію;
2) не проставлення позивачем до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування;
3) самоусунення позивача в ніч з 14.01.2021 на 15.01.2021 від виконання покладених на групу реагування патрульної поліції службових обов`язків, шляхом здійснення всупереч затвердженому графіку чергувань, за відсутності завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення або подію виїзду у с. Маклаївка Малинського району спільно з майором поліції ОСОБА_21 , який у складі добового наряду поліції не перебував.
Порядок реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події (далі - правопорушення або події), а також оперативного інформування в центральному органі управління поліції, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції України, територіальних органах поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві (далі - ГУНП), їх територіальних (відокремлених) підрозділах (далі - ТВП) визначений інструкцією з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 квітня 2020 року №357 (далі - Інструкція №357).
За визначенням вказаним в пункті 2 розділу І Інструкції №357, оперативне реагування це скоординовані дії чергової служби, нарядів патрульної поліції, ГРПП та інших нарядів, спрямовані на організацію невідкладного прибуття працівників поліції до заявника або на вказане місце події з метою припинення правопорушення, установлення особи та затримання ймовірного правопорушника, збереження слідів правопорушення, а також надання допомоги потерпілим особам у межах повноважень поліції.
Пунктом 1 та 2 розділу II Інструкції №357 передбачено, що посадові особи органів (підрозділів) поліції під час реагування на правопорушення або події повинні незалежно від способу отримання інформації здійснювати направлення на місця подій сил і засобів поліції, необхідних для захисту прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяння їх реалізації;
Заяви і повідомлення про правопорушення або події працівниками чергової служби органів (підрозділів) поліції реєструються в інформаційних ресурсах системи ІПНП.
Порядок організації роботи підрозділів ГУНП та їх посадових осіб, уповноважених на приймання і реєстрацію заяв і повідомлень про правопорушення або події та реагування на них визначений розділом ІІІ Інструкції №357.
Відповідно до пунктів 1 та 2 розділу ІІІ Інструкції №357, робочі місця працівників підрозділів "102" та диспетчерів розміщуються в приміщеннях ГУНП. Приймання екстрених викликів підрозділом "102" здійснюється централізовано зі всієї території обслуговування відповідного ГУНП.
Заяви і повідомлення про правопорушення або події до органів (підрозділів) поліції, крім скороченого номера "102", можуть надходити за допомогою інших видів зв`язку, інтеграцію яких із системою ІПНП дозволено поліції, зокрема: у вигляді смс-повідомлень; електронною поштою; з мобільних додатків; з інших спеціалізованих програмно-технічних і технічних засобів.
Згідно з пунктом 11 розділу ІІІ Інструкції №357, обов`язками посадової особи, уповноваженої на здійснення прийому, опрацювання та реєстрації заяв і повідомлень громадян про правопорушення або події, у разі надходження за скороченим номером телефону "102" заяви або повідомлення про правопорушення або подію, є, зокрема: забезпечення протягом двох хвилин прийняття від заявника інформації про правопорушення або подію та її внесення до системи ІПНП; передача для реагування працівникам поліції, уповноваженим здійснювати організацію реагування на правопорушення або події, унесеної до системи ІПНП інформації в електронному вигляді.
Відповідно до пунктів 5 та 7 розділу І Інструкції №357, з урахуванням отриманої від заявника (інших джерел) інформації про вид, ступінь тяжкості, стадію та наслідок правопорушення або події, їх завершеності (закінченості), часу, який минув після вчинення правопорушення або виникнення події, місця перебування правопорушника та його суспільної небезпеки, заяви (повідомлення) поділяються на такі, що: мають високий ступінь загрози особам та поліцейським (повідомлення категорії "Альфа"); потребують негайного оперативного реагування (повідомлення категорії "Бета"); відпрацьовуються в звичайному режимі (повідомлення категорії "Гамма"); не потребують оперативного реагування (повідомлення категорії "Дельта").
До заяв і повідомлень, які потребують негайного реагування (щойно вчинені або тривають) (повідомлення категорії "Бета"), належать повідомлення осіб, у змісті яких наявна інформація про правопорушення або події за умови, якщо: на час отримання повідомлення вони тривають, тобто відбуваються (продовжуються) в реальному часі; з часу їх учинення до моменту отримання повідомлення минуло не більше 15 хвилин (правопорушення, яке щойно вчинене). З урахуванням географічних, демографічних, економічних, соціальних та інших особливостей населеного пункту, місцевості та/або місця вчиненого правопорушення або події, а також криміногенної ситуації в регіоні (районі, місцевості) за рішенням начальника ГУНП (особи, яка виконує його обов`язки) зазначений час може бути збільшено; наявна інформація про місцезнаходження особи, яка причетна до вчинення правопорушення або події; особи, які постраждали внаслідок правопорушень (подій) та/або нещасних випадків, перебувають у безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я, і потребують невідкладної допомоги поліції (далі - особи, які потребують допомоги) - незалежно від часу, який минув з моменту їх учинення до отримання поліцейськими (працівниками поліції) такого повідомлення.
Пунктом 12 розділу ІІІ Інструкції №357 передбачено, що у разі надходження за скороченим номером "102" заяви або повідомлення про правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", крім обов`язків, визначених пунктом 11 цього розділу, посадова особа, уповноважена на здійснення прийому, опрацювання та реєстрацію заяв і повідомлень громадян про правопорушення або події виконує такі дії: не пізніше ніж за 30 секунд з фактичного часу отримання інформації про правопорушення або події проставляє у відповідному діалоговому вікні електронної картки "102" АРМ "оператор "102" системи ІПНП відмітку (позначку) про необхідність здійснення негайного реагування за отриманим повідомленням; зберігає електрону картку "102", яка автоматично з відповідною позначкою надходить до диспетчера та оперативних чергових ГУНП і ТВП за місцем учинення правопорушення або події.
Порядок дій диспетчера після отримання повідомлення про правопорушення або подію (з відповідною позначкою про необхідність здійснення негайного реагування на правопорушення або подію), які віднесені до категорії "Бета", визначений пунктом 18 розділу ІІІ Інструкції №357, відповідно до якого після отримання від оператора електронної картки "102" з відповідною позначкою диспетчер, не очікуючи надходження уточнюючих обставин, негайно (не пізніше однієї хвилини) в системі ІПНП призначає та направляє на місце події (інші місця, визначені диспетчером та/або оперативним черговим) наряди (наряд) поліції.
В свою чергу, обов`язки оперативного чергового територіального (відокремленого) підрозділу ГУНП щодо реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події визначені в розділі IV Інструкції №357.
Відповідно до пункту 2 розділі IV Інструкції №357, отримавши телефоном повідомлення про правопорушення або подію (електронне повідомлення від працівника підрозділу "102" через систему ІПНП), оперативний черговий ТВП зобов`язаний: невідкладно зареєструвати заяву чи повідомлення в системі ІПНП (у журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО) - у разі тимчасової відсутності технічних можливостей для внесення таких відомостей до системи ІПНП) та за погодженням з диспетчером направити на місце вчинення правопорушення або події наряд поліції, окремих працівників, а у разі вчинення кримінального правопорушення СОГ.
За визначенням вказаним в пункті 2 розділу І Інструкції №357, наряд поліції це ГРПП, наряди патрульної поліції, поліції охорони, поліції особливого призначення, слідчо-оперативні групи, дільничні офіцери поліції, інші сформовані наряди (у тому числі спільні наряди поліцейських різних підрозділів) у складі, не менше двох поліцейських, які в зоні оперативного реагування виконують завдання із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них.
Група реагування патрульної поліції (далі - ГРПП) це наряд патрульної поліції у складі не менше двох поліцейських, які в зоні оперативного реагування виконують завдання із забезпечення публічної безпеки і порядку, взаємодії з населенням, безпеки дорожнього руху, запобігання правопорушенням або подіям та їх припинення, оперативного реагування на них.
Порядок дій нарядів патрульної поліції, груп реагування патрульної поліції та інших нарядів поліції, залучених до реагування на заяви і повідомлення про правопорушення або події визначений в розділі IX Інструкції №357.
Згідно з пунктом 1 розділу IX Інструкції №357 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП, УПО, іншого наряду поліції, залученого до системи оперативного реагування, у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, які віднесені до категорій "Альфа" та "Бета", необхідно: негайно виїхати на місце події (інше визначене диспетчером або оперативним черговим ГУНП місце); за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування; оцінити обстановку, доповісти диспетчеру про прибуття та (за можливості) обставини події, перекрити можливі шляхи відходу зловмисників, обмежити доступ сторонніх осіб до місця події.
Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Інструкції №357 наряди поліції з метою отримання завдань для реагування на повідомлення про правопорушення або події забезпечуються планшетними пристроями з програмним забезпеченням, інтегрованим до системи ІПНП.
Поліцейський незалежно від місця перебування, територіального чи структурного підпорядкування після отримання доручення диспетчера або оперативного чергового щодо реагування на правопорушення або подію зобов`язаний негайно вжити всіх необхідних заходів щодо безумовного виконання такого доручення (п.6 3 розділу ІІ Інструкції №357).
Зі змісту вищезазначеної норми вбачається, що ГРПП здійснює реагування на правопорушення або подію виключно у разі отримання від диспетчера або оперативного чергового завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію та відповідного доручення на здійснення такого реагування. Вказане завдання ГРПП отримує на планшетний пристрій з програмним забезпеченням, інтегрованим до системи ІПНП, яким забезпечений відповідний наряд. Іншого механізму отримання завдання на здійснення реагування на правопорушення або подію, окрім як отримання його від диспетчера або оперативного чергового Інструкція №357 не передбачає.
Згідно з довідкою Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області від 26.01.2021 №757/216/01-2021, 14.01.2021 в період часу з 19:30 по 21:00 в ІПНП від диспетчера 102 та від оперативного чергового по Малинському ВП інформація з приводу виявленого викраденого транспортного засобу, а також з приводу затримання можливих викрадачів, не вносилась. В планшетних пристроях сектору реагування патрульної поліції відмітки про реагування відсутні. Вказане свідчить, що ні диспетчер, ні оперативний черговий Малинського ВП завдання екіпажу групи реагування патрульної поліції «ГІДРАТ-0964», в складі якого 14.01.2021 на добовому чергуванні перебував в тому числі й капрал поліції ОСОБА_1 , на здійснення реагування на правопорушення (подію) шляхом виїзду на місце події, де виявили вкрадений транспортний засіб та можливих викрадачів, не надавали.
Водночас, з наявних у матеріалах справи пояснень капрала поліції ОСОБА_1 , старшого сержанта поліції ОСОБА_10 , який разом з позивачем у складі групи реагування патрульної поліції в екіпажі «ГІДРАТ-0964», вбачається, що вони 14.01.2021 близько 20:03 виїзд на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району), виконуючи вказівку підполковника поліції ОСОБА_13 , отриману ОСОБА_10 в телефонному режимі. При цьому, як було встановлено під час службового розслідування та підтверджується його матеріалами, підполковник поліції ОСОБА_13 про вказану подію (виявлення вкраденого транспортного засобу та можливих викрадачів) оперативного чергового Малинського відділення поліції не повідомляв, як наслідок, інформація про вказану подію до ІТС ІПНП не вносилась, оперативним черговим завдання про здійснення реагування на подію наряду ГРПП ГІДРАТ-0964» не надавалось.
Вказане свідчить на користь висновку, що екіпаж групи реагування патрульної поліції «ГІДРАТ-0964» здійснив 14.01.2021 близько 20:03 виїзд на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району) за відсутності від диспетчера чи оперативного чергового відповідного завдання про здійснення реагування, чим порушив норми Інструкції №357.
Крім того, норми пункту 1 розділу IX Інструкції №357 зобов`язують працівників, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування.
Водночас, вказаних дій екіпаж групи реагування патрульної поліції «ГІДРАТ-0964», до складу якого входив також і капрал поліції ОСОБА_1 , після здійснення 14.01.2021 близько 20:03 виїзду на місце події (польова дорога між селами Маклаївка та Головки Малинського району) не проставив до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування, що є порушенням пункту 1 розділу IX Інструкції №357. При цьому, в позовній заяві ОСОБА_1 не заперечував, що вказані дії щодо проставлення до планшетного пристрою відмітки в ІПНП про прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування, ним вчинені не були. Однак стверджував, що не проставлення ним вищезазначеної інформації до планшетного пристрою не є порушенням Інструкції №357, оскільки листом т.в.о. начальника ГУ НП в Житомирській області від 09.12.2020 №2729/20-2020 поліцейським ГРПП було заборонено самостійне створення в ІПНП всіх типів службових завдань.
З даного приводу суд зазначає, що лист т.в.о. начальника ГУ НП в Житомирській області від 09.12.2020 №2729/20-2020 не є нормативно правовим-актом, натомість працівники поліції при виконання своїх службових обов`язків повинні діяти виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Крім того, норми пункту 1 розділу IX Інструкції №357, які не були дотриманні позивачем, встановлюють обов`язок працівників, що перебувають у складі наряду ГРПП, проставити на планшетному пристрої системі ІПНП відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування, а не обов`язок створити в ІПНП відповідне службове завдання.
Ще одним виявленим відповідачем під час службового розслідування порушенням було те, що капрал поліції ОСОБА_1 в ніч з 14.01.2021 на 15.01.2021, самоусунувшись від виконання покладених на групу реагування патрульної поліції службових обов`язків, оскільки спільно з оперуповноваженим ОСОБА_21 на службовому патрульному автомобілі марки MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , здійснив виїзд у с.Маклаївка Малинського району.
Перевіряючи обґрунтованість такого висновку дисциплінарної комісії, суд зазначає наступне.
У поясненнях, яке було надане позивачем в рамках службового розслідування, ОСОБА_1 вказує, що з ініціативи старшого оперуповноваженого Малинського відділення поліції ОСОБА_21 останні з метою перевірки причетності ОСОБА_25 та ОСОБА_18 до вищевказаних подій, на службовому автомобілі здійснили виїзд у с. Тиші Малинського району. Після чого, разом з ОСОБА_21 заїхали в с. Маклаївка Малинського району, де спілкувались з матір`ю ОСОБА_17 .
Відповідно до пункту 3 розділу ХІІІ Інструкції №357 наряди поліції несуть службу відповідно до графіків чергувань, затверджених у встановленому порядку керівниками органів (підрозділів) поліції або особами, які виконують їх обов`язки.
Під час чергування поліцейські, які залучені до несення служби в складі нарядів поліції, повинні перебувати на дільниці, визначеній для несення служби (зона оперативного реагування наряду поліції). У виняткових випадках, за вказівками оперативного чергового чи відповідального по підрозділу, наряди поліції здійснюють реагування на правопорушення або події, які вчинені на іншій дільниці, після інформування диспетчера. Залишати зону реагування нарядам поліції без дозволу диспетчера забороняється.
Зі змісту вищезазначених норм вбачається, що поліцейські ГРПП під час здійснення добового чергування зобов`язані перебувати на дільниці, визначеній для несення служби (в зоні оперативного реагування наряду поліції).
Водночас, матеріалами справи підтверджується, що капрал поліції ОСОБА_1 з ініціативи старшого оперуповноваженого Малинського відділення поліції майора ОСОБА_21 в ніч з 14.01.2021 на 15.01.2021 на службовому патрульному автомобілі марки MITSUBISHI Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , здійснив виїзд у с.Маклаївка Малинського району, всупереч затвердженому графіку чергувань, за відсутності відповідного завдання від оперативного чергового про здійснення реагування на правопорушення (подію), спільно з працівником поліції, який того дня у складі добового наряду екіпаж групи реагування патрульної поліції «ГІДРАТ-0964» не перебував.
З огляду на зазначене, суд погоджується з висновками службового розслідування, що вказаними діями капрал поліції ОСОБА_1 фактично самоусунувся від виконання покладених на групу реагування патрульної поліції службових обов`язків.
Заперечуючи наявність вказаного порушення ОСОБА_1 в позовній заяві вказав, що виїзд був здійснений ним не в особистих інтересах, а з метою перевірки оперативної інформації про вчинене правопорушення. Однак суд критично ставиться до таких доводів позивача, оскільки відповідного завдання від оперативного чергового про здійснення перевірки оперативної інформації позивач не отримував, а тому, згідно з нормами Інструкції №357, не повинен був здійснювати такого виїзду.
Відтак, суд вважає обґрунтованим висновок дисциплінарної комісії Головного управління Національної поліції в Житомирській області щодо порушення капралом поліції ОСОБА_1 абзацу 3 пункту 2 розділу І, пункту 1 (зокрема підпункти 2, 4, 5) розділу IX, пунктів 3, 13 розділу XIII Інструкції №357.
Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що відповідач під час розгляду справи довів наявність у діях капрала поліції ОСОБА_1 складу дисциплінарного правопорушення, яке полягало у недотриманні ним вимог нормативно-правових актів під час виконання службових обов`язків.
Висновок службового розслідування містить причини, обставини та умови вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Під час визначення виду стягнення відповідачем враховано характер вчинено позивачем дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують його відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
В ході розгляду справи відповідачем доведено наявність в діях позивача фактів та обставин, які можна розцінити як грубе порушення позивачем службової дисципліни та застосувати крайній захід дисциплінарного стягнення.
Враховуючи те, що відповідачем доведено суду правомірність застосування до позивача крайнього виду дисциплінарного стягнення, чим дотримано принцип обґрунтованості.
З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що про правомірність оскаржуваних в даній справі наказу начальника ГУ НП в Житомирській області від 28.01.2021 № 125 "Про застосування дисциплінарних стягнень", в частині застосування до поліцейського сектору реагування патрульної поліції №4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирської області капрала поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, та наказу начальника ГУ НП в Житомирській області від 28.01.2021 року № 36 о/с "По особовому складу" в частині звільнення зі служби в поліції поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 4 Малинського відділення поліції Коростишівського відділу поліції ГУ НП в Житомирської області капрала поліції ОСОБА_1 за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію".
Суд звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відтак, суд повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 є безпідставними, необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович