Справа № 520/16932/21
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2021-11-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

24 листопада 2021 р. № 520/16932/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Тітова О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вултекс-С" до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Вултекс-С" ( вул. Сумська, буд. 80-А,с. Нижня Сироватка,Сумський район, Сумська область,42356) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Слобожанської митниці Держмитслужби (вул. Короленка, буд. 16-Б,м. Харків,61003), в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000708/2 від 09.04.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00292, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000751/2 від 13.04.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00301, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000799/2 від 14.04.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00310, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000812/2 від 16.04.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00319, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001228/2 від 29.06.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00666, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001158/2 від 10.06.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00591, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001178/2 від 29.06.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00665, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001227/2 від 29.06.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00663, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001211/2 від 14.06,2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00610, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00155, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій ст. 53 Митного кодексу України, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зокрема: значно зменшилась вартість товарів в порівнянні з попередніми митними оформленнями, не надано рахунок на оплату товарів, не надано митну декларація країни відправлення. Зазначив, що рахунок на оплату і експортна митна декларація є додатковими документами з переліку, встановленого ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України. Разом із тим, підставою для витребування додаткових документів є виявлення в обов`язкових документах з переліку, встановленого ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України, розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості , ознак підробки в наданих документах, яких відповідачем виявлено не було. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 08.09.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі відповідно до ст. 262 КАС України без виклику сторін.

25.10.2021 на адресу суду представник відповідача надав клопотання, в якому просив суд розгляд справи №520/16932/21 провести в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.10.2021 року клопотання представника відповідача про виклик сторін у судове засідання по справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Вултекс-С» до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень і карток відмови залишено без задоволення.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив, що у митних деклараціях митна вартість товару була визначена декларантом за першим методом (за ціною договору). Спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості є рекомендацією, обов`язковою до виконання, посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи. Отже, у Слобожанської митниці Держмитслужби виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення визначення митної вартості товару. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову повному обсязі.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 262 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що між ТОВ «Вултекс-С» та SHAOXING ZEJIA TEXTILES CO., LTD (Китай) було укладено контракт від 28.06.2020 №SZT-20, відповідно до якого позивач придбав товар в кількості і за цінами, вказаними в інвойсах, що додаються до контракту і є його невід`ємною частиною.

Згідно з п. 1.2. контракту в ціну товару включено вартість тари, пакування і транспортування, згідно умов поставки.

Відповідно до п. 2.3. порядок оплати: 100% передплата на рахунок Продавця.

Крім того, між ТОВ «Вултекс-С» та SIA «LBTEX» (Латвія) було укладено контракт від 06.08.2020 №2020-08, відповідно до якого позивач придбав товар в кількості і за цінами, вказаними в інвойсах, що додаються до контракту і є його невід`ємною частиною.

Згідно з п. 1.2. контракту в ціну товару включено вартість тари, пакування і транспортування, згідно умов поставки.

Відповідно до п. 2.3. порядок оплати: 100% передплата на рахунок Продавця; за згодою сторін можлива відстрочка платежу.

Відповідно до вказаних договорів, позивач придбав товари, привіз їх до України і звернувся до Слобожанської митниці Держмитслужби для митного оформлення.

08.04.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/008288. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, книжку МДП. Митну вартість було заявлено в розмірі 9129,14 доларів США за першу позицію митної декларації, 14458 доларів США за другу позицію митної декларації, 992,50 доларів США за третю позицію митної декларації, 7981,20 доларів США за четверту позицію митної декларації, 203,68 доларів США за п`яту позицію митної декларації, 877,95 доларів США за шосту позицію митної декларації, 1114,40 доларів США за сьому позицію митної декларації, 32,78 доларів США за восьму позицію митної декларації.

12.04.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/008585. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, книжку МДП. Митну вартість було заявлено в розмірі 34230,44 доларів США за першу позицію митної декларації.

13.04.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/008650. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, книжку МДП. Митну вартість було заявлено в розмірі 17485,52 євро за першу позицію митної декларації.

16.04.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/009001. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, книжку МДП. Митну вартість було заявлено в розмірі 20573,64 євро за першу позицію митної декларації.

17.06.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/015197. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, договір про давальницьку операцію. Митну вартість було заявлено в розмірі 147621,6 доларів США за першу позицію митної декларації.

31.05.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/013361. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, договір про давальницьку операцію. Митну вартість було заявлено в розмірі 161285,8 доларів США за першу позицію митної декларації.

16.06.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/015034. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, договір про давальницьку операцію. Митну вартість було заявлено в розмірі 67477,20 доларів США за першу позицію митної декларації.

17.06.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/015183. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, договір про давальницьку операцію. Митну вартість було заявлено в розмірі 46003,86 доларів США за першу позицію митної декларації.

04.06.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/013816. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, договір про давальницьку операцію. Митну вартість було заявлено в розмірі 170572,9 доларів США за першу позицію митної декларації.

03.03.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807290/2021/004786. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, сертифікат про походження, платіжне доручення про оплату товару, договір про перевезення, рахунок на перевезення, копію митної декларації країни відправлення. Митну вартість було заявлено в розмірі 27131,55 доларів США за першу позицію митної декларації.

Митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у вищевказаних деклараціях у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, документи, подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (значно зменшилась вартість товарів в порівнянні з попередніми митними оформленнями; наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству; не надано рахунок на оплату товарів; не надана митна декларація країни відправлення; сума в платіжному дорученні на оплату товару не співпадає із сумою в інвойсі (рішення UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021); не враховано складову митної вартості оплата за навантаження товару на умовах EXW (в рахунку на перевезення товару не вказано вартість завантаження товару) (рішення UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021)).

Вказані розбіжності, на думку митного органу, вплинули на числове значення митної вартості, у зв`язку з чим позивачеві направлено запити на надання додаткових документів.

Позивач вказав, що ним не було надано додаткових документів зв`язку з неконкретизацією у запиті обґрунтованих сумнівів у заявленій митній вартості чи розбіжностей у поданих документах, і не зазначення конкретних документів, які такі сумніви чи розбіжності можуть усунути.

09.04.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00292 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000708/2 від 09.04.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 19308,13 доларів США за першу позицію митної декларації, 30650,96 доларів США за другу позицію митної декларації, 1889,72 доларів США за третю позицію митної декларації, 14046,91 доларів США за четверту позицію митної декларації, 205,30 доларів США за п`яту позицію митної декларації, 1734,83 доларів США за шосту позицію митної декларації, 1858,82 доларів США за сьому позицію митної декларації, 108,42 доларів США за восьму позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 3 метод (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів).

13.04.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00301 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000751/2 від 13.04.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 72397,38 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 3 метод (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів).

14.04.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00310 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000799/2 від 14.04.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 36524 євро за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 3 метод (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів).

16.04.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00319 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000812/2 від 16.04.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 42773,80 євро за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 3 метод (метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів).

29.06.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00666 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001228/2 від 29.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 219675 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

10.06.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00591 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001158/2 від 10.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 240025 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

29.06.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00665 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001178/2 від 29.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 100412,50 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

29.06.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00663 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001227/2 від 29.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 68460,00 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

14.06.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00610 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001211/2 від 14.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 254828,75 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

04.03.2021 року ТОВ «Вултекс-С» було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807290/2021/00155 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 98823,55 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості.

Позивачем вказано, що з метою прискорення митного оформлення та запобігання матеріальним збиткам пов`язаним з простоєм, вищезазначений товар було випущено у вільний обіг, а сплата донарахованих митних платежів була забезпечена шляхом надання гарантій відповідно до ст. 55 МК України.

Доказів досудового врегулювання спору до суду не надано.

Не погоджуючись із рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Статтями 49, 50 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Відповідно до ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Відповідно приписів ч. 1, ч. 2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

В силу ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу ч. 1 та ч. 2 ст. 53 МК України вбачається, що наведені норми Кодексу містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказана норма закону кореспондує з положеннями ч. 3 ст. 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Зазначене вище також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року №3018-VI «Про внесення змін до Закону України «Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, вказане узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч. 1 ст. 58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 та ч. 5 ст. 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За результатами аналізу положень ч. 3 ст. 53, ч. ч. 1, 2, 4 - 6 ст. 54, ст. 58 МК України вбачається, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.

При цьому митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 3 ст. 53 МК України.

Слобожанською митницею розпочато процедуру консультацій із позивачем шляхом формування повідомлень про необхідність надання (за наявності) додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження наявності у митного органу законодавчо визначених підстав для витребування у позивача додаткових документів, зокрема, що позивач в митній декларації зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, вказав в декларації недостовірні або неточні відомості або що надані митному органу документи містили розбіжності чи ознаки підробки.

Суд вважає, що надання позивачем додаткових документів за сформованим відповідачем переліком повинно забезпечувати можливість визначення останнім митної вартості товарів. Адже з положень пункту 2 частини 6 статті 54, частини 2 статті 256 Митного кодексу України слідує, що виконання вимог органу доходів і зборів щодо надання додаткових документів виключає можливість відмови у митному оформленні товарів.

З переліку витребуваних відповідачем документів неможливо встановити, недоліки яких з наданих декларантом документів не дозволили погодитися із заявленою ним митною вартістю та яким чином ці недоліки можливо усунути. Відтак, спотвореним було отримання позивачем вичерпної інформації щодо додаткових документів, надання яких забезпечить митне оформлення товару за визначеною у декларації вартістю.

Зазначення відповідачем одночасно усіх можливих причин, що передбачені частиною 6 статті 54 Митного кодексу України, не можна вважати належним обґрунтуванням коригування митної вартості товарів та подальшої відмови у митному оформленні товарів.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.04.2018 по справі №820/2014/17, в якій Верховний Суд також вказав, що формальне виконання процедури консультацій, надлишкове узагальнення причини невизнання задекларованої позивачем митної вартості свідчать про відсутність практичної реалізації в діяльності відповідача принципу належного урядування і принципів адміністративної практики, рекомендованих Резолюцією Комітету Міністрів Європи 77 (31) від 28.09.1977 Про захист особи відносно актів адміністративних органів.

За таких обставин є аргументованою правова позиція позивача про те, що через вказання у запитах про надання додаткових документів всіх документів, передбачених ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, спотвореним було право позивача отримати вичерпну інформацію щодо додаткових документів, надання яких забезпечить митне оформлення товару за визначеною у декларації вартістю.

Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Так, відповідачем відмовлено декларанту у здійсненні митного оформлення товарів відповідно до заявленої митної вартості та прийняті рішення про її коригування, у графі 33 якого митний орган вказав, що митну вартість не може бути визнано на підставі вимог ст. 54, 55, 57, 58, 59, 60, 62, 63 Митного кодексу України через: 1) невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 МКУ, в зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності які мають вплив на правильність визначення митної вартості, зокрема, вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а також в зв`язку з ненаданням декларантом всіх витребуваних додаткових документів, передбачених частиною 3 ст.53 МКУ, та вимогою декларанта надати рішення про коригування митної вартості.

Суд зазначає, що відповідачем не вказано будь-якого іншого обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Коригування митної вартості здійснено за другорядним методом за допомогою інформації, отриманої за результатами здійснення митного контролю із зазначенням номерів відповідних митних декларацій, яка міститься у спеціалізованому програмно-інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС).

Суд зазначає, що факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Крім того, суд зазначає, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 року у справі №826/16046/16.

Так, відповідач в обґрунтування прийнятих ним рішень вказує на ввезення аналогічного товару, утім, розрахунок митної вартості у вказаних випадках та у межах спірних правовідносин не може бути тотожним.

Відповідно до висновків Верховного Суду наявність в базі даних ЄАІС ДФС інформації про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж задекларовано позивачем, за відсутністю інших, визначених законом підстав, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, оскільки з бази даних не вбачається умови договору, між ким він укладався, при цьому безліч обставин можуть впливати на ціну товару (його характеристика, виробник, умови і обсяги поставки, наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору (постанови Верховного Суду від 04.09.2018 по справі № 814/2659/16, від 21.08.2018 по справі № 804/7845/17, від 07.12.2018 по справі №809/4367/15).

Окрім цього, відповідно до п. 2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, в разі здійснення коригування митної вартості за методом визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів і за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Однак, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару відповідачем не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що є порушенням ч. 2 ст. 55 МК України.

Зазначена позиція відповідає висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 21.01.2020 року у справі №813/5405/15, від 31.01.2020 року у справі № 804/7761/16.

За приписами ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Оцінюючи рішення про коригування митної вартості товару в частині, що стосується визначення митної вартості товару за резервним методом, суд враховує, що письмове рішення митниці про коригування заявленої митної вартості товарів відповідно до закону має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування. Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Щодо твердження митниці про ненадання позивачем рахунків на оплату товарів і митної декларації країни відправлення, суд зазначає, що позивачем не заперечувалось відсутність цих документів. При цьому позивач зазначає, що виписка рахунків не передбачена контрактом, як і передача продавцем покупцю експортної митної декларації..

У цьому контексті є обґрунтованими посилання позивача на те, що митна декларація країни відправлення і рахунок на оплату передбачені ч. 3 ст. 53 МК України як додаткові документи, які можуть витребовуватись виключно якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як встановлено судом, жодних розбіжностей чи неповних відомостей про складові митної вартості подані позивачем до митного оформлення документи не містять.

Щодо твердження у рішенні про коригування митної вартості UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021 про те, що сума в платіжному дорученні на оплату товару не співпадає із сумою в інвойсі, позивач зазначив, що це жодним чином не вплинуло на заявлену митну вартість у розмірі 2,65$ за 1 кг товару. Зазначене обумовлено тим, що постачальник відвантажив фактично більше товару, ніж спочатку обумовлювалось (10115 кг замість 10000 кг). Це викликано об`ємністю товару, що постачається, похибками при пакуванні товару визначеної ваги і неможливістю виміряти рівно 10000 кг товару для відправки. Позивач сплатив передплату відповідно до платіжного доручення від 18.12.2020 до того, як був виписаний інвойс (14.01.2021) і товар був відправлений.

Перевіривши розрахунки позивача, суд констатує, що задекларована митна вартість (26804,75 доларів США за 10115 кг товару) відповідає вказаній в товаросупровідних документах вартості товару з розрахунку 2,65$ за 1 кг товару.

Щодо твердження у рішенні про коригування митної вартості UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021 про те, що не враховано складову митної вартості оплата за навантаження товару на умовах EXW (в рахунку на перевезення товару не вказано вартість завантаження товару), суд визнає обґрунтованими посилання позивача на те, що в рахунку на перевезення товару від 18.01.2021 №01/1 вказано, що навантаження товару входить у вартість транспортних послуг.

З огляду на те вищевикладене суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваних рішень відповідача та їх скасування разом з картками відмов в прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Вирішуючи позовні вимоги щодо скасування карток відмови, суд виходить з того, що позовні вимоги про скасування карток відмови є похідними від позовних вимог про скасування рішень про коригування митної вартості і є способом захисту одного і того ж порушеного права - права позивача на розмитнення товару з визначенням митної вартості товару за першим методом.

Картки відмови в прийнятті митних декларацій не мають самостійних юридичних підстав прийняття, і прийняті виключно у зв`язку з прийняттям відповідачем рішень про коригування митної вартості.

Належність способу захисту у виді скасування карток відмови у митному оформленні товарів внаслідок визнання протиправними рішень про коригування митної вартості підтверджується висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 05.06.2020 у справі 820/1151/17, від 12.04.2018 у справі №820/2014/17, від 09.09.2020 у справі №400/3133/18.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати щодо сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до приписів ст. 139 КАС України.

Керуючись ст .ст. 19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Вултекс-С» (, 42356, Сумська обл., Сумський р-н, село Нижня Сироватка, вулиця Сумська, будинок 80-А) до Слобожанської митниці Державної митної служби України (, 61003, м. Харків, вул. Короленка, буд. 16-Б) про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів і карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - задовольнити.

Визнати протиправними і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №№ UA807000/2021/000708/2 від 09.04.2021, UA807000/2021/000751/2 від 13.04.2021, UA807000/2021/000799/2 від 14.04.2021, UA807000/2021/000812/2 від 16.04.2021, UA807000/2021/001228/2 від 29.06.2021, UA807000/2021/001158/2 від 10.06.2021, UA807000/2021/001178/2 від 29.06.2021, UA807000/2021/001227/2 від 29.06.2021, UA807000/2021/001211/2 від 14.06.2021, UA807000/2021/000386/2 від 04.03.2021.

Визнати протиправними і скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №№ UA807290/2021/00292, UA807290/2021/00301, UA807290/2021/00310, UA807290/2021/00319, UA807290/2021/00666, UA807290/2021/00591, UA807290/2021/00665, UA807290/2021/00663, UA807290/2021/00610, UA807290/2021/00155 видані Слобожанською митницею Держмитслужби.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Слобожанської митниці Державної митної служби України (вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Вултекс-С» (, 42356, Сумська обл., Сумський р-н, село Нижня Сироватка, вулиця Сумська, будинок 80-А) суму судового збору у розмірі 22700 (двадцять дві тисячі сімсот) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.М.Тітов