Справа № 580/1854/21
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1854/21 Суддя першої інстанції: Паламар П.Г.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Горяйнова А.М.,

суддів - Чаку Є.В. та Черпіцької Л.Т.,

за участю секретаря - Король Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної установи «Черкаська виправна колонія (№ 62)» про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі,

ВСТАНОВИЛА:

У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом, у якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ ДУ «Черкаська виправна колонія № 62» від 09 грудня 2020 року № 208/ОС-20 в частині звільнення ОСОБА_1 з посади молодшого інспектора відділу охорони ДУ «Черкаська виправна колонія № 62» за спеціальним званням «молодшого сержанта внутрішньої служби»;

- зобов`язати ДУ «Черкаська виправна колонія № 62» поновити ОСОБА_1 на рівнозначній посаді.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року у задоволенні вказаного адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про задоволення позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, неповно встановив обставини справи. Зокрема, скаржник вказує на те, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання про признання судової почеркознавчої експертизи та при ухваленні рішення помилково виходив з того, що ОСОБА_1 була попереджена про можливе звільнення та відмовилися від запропонованих посад.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа була призначена до розгляду в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Однак ухвалою суду від 03 листопада 2021 року для вирішення питання щодо наявності підстав для призначення судової почеркознавчої експертизи справу призначено до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні. Одночасно сторонам запропоновано надати додаткові письмові пояснення щодо можливості призначення у справі судової почеркознавчої експертизи (зокрема, зазначити перелік питань, які можуть бути поставлені на вирішення експерта, запропонувати експертну установу, повідомити особу, яка здійснить оплату послуг експерта).

До суду 15 листопада 2021 року надійшли пояснення ОСОБА_1 , у яких вона запропонувала проведення експертизи доручити Черкаському відділенню Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, повідомила, що за першою вимогою надасть зразки почерку та підписів і здійснить оплату послуг експертної установи.

Під час судового засідання позивач та її представник підтримали апеляційну скаргу та просили суд її задовольнити з підстав, викладених у ній, а також призначити у справі судову почеркознавчу експертизу.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та її представника, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року - скасувати та залишити адміністративний позов без розгляду, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 319 КАС України судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

У свою чергу п. 2 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачає, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що ОСОБА_1 з 18 грудня 2019 року працювала на посаді молодшого інспектора відділу охорони державної установи ДУ «Черкаська виправна колонія (62)».

Відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 05 жовтня 2020 року № 3076/к «Про затвердження структури та штату державної установи «Черкаська виправна колонія (62)» посада солодшого інспектора відділу охорони підлягала скороченню.

Наказом ДУ «Черкаська виправна колонія (62)» від 09 грудня 2020 року №208/ос-20 ОСОБА_1 звільнено зі служби з 30 грудня 2020 року як таку, що 29 жовтня 2020 року ознайомлена з попередженням про можливе звільнення у зв`язку зі скороченням штату, проте від переміщення на іншу посаду відмовилася.

Не погоджуючись із таким рішенням ДУ «Черкаська виправна колонія (62)», ОСОБА_1 звернулася до суду із адміністративним позовом.

Підставою для відмови у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 став висновок суду першої інстанції про те, що позивач була попереджена про наступне звільнення, проте бажання продовжити роботу у структурних підрозділах ДУ «Черкаська виправна колонія (62)» не виявила (підпис на повідомлення про ознайомлення про вивільнення).

Отже, для правильного вирішення цього спору належить встановити чи була ОСОБА_1 у встановленому законом порядку попереджена про можливе звільнення та чи відмовлялася від запропонованих їх посад.

Відповідач на підтвердження правомірності своїх дій щодо звільнення позивача з посади надав копію попередження від 29 жовтня 2020 року. У свою чергу ОСОБА_1 стверджує, що підпис на вказаному попередженні є підробленим.

З метою з`ясування вказаної обставини позивач зверталася до суду першої інстанції з клопотанням про призначення почеркознавчої експертизи, у задоволенні якого було відмолено ухвалою суду від 22 червня 2021 року. Заперечення проти вказаної ухвали включені до апеляційної скарги на рішення суду від 22 червня 2021 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.

Особливості призначення почеркознавчої експертизи визначені у розділі І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, що затверджені наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року № 53/5.

Згідно з 1.3 зазначених рекомендацій для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації.

Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.

З метою з`ясування можливості використання зразків підпису ОСОБА_1 на документах, що містяться в матеріалах справи та достовірного встановлення, що вони виконані саме нею, під час судового засідання позивачу було запропоновано оглянути підписи, що виконані на позовній заяві (а.с. 5), засвідчувальних написах на додатках до позовної заяви (а.с. 9-15), на апеляційній скарзі (а.с. 87) та поясненнях (а.с. 119).

ОСОБА_1 в судовому засіданні підтвердила, що підписи на апеляційній скарзі та поясненнях виконані нею особисто, а підписи на позовній заяві та засвідчувальних написах на додатках до позовної заяви були виконані її чоловіком.

Також позивач пояснила, що не уповноважувала чоловіка на вчинення таких дій у встановленому законом порядку шляхом видачі довіреності чи іншого документа, однак просила врахувати, що на той час вона доглядала за новонародженою дитиною та була обмежена у можливості відлучатися з дому для підписання документів. Крім того позивач наголошувала на тому, що їй був відомий зміст документів, які підписував чоловік від її імені.

Відповідно до ч. 10 ст. 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Правові наслідки порушення зазначеної вимоги щодо скріплення складеної в паперовій формі позовної заяви власноручним підписом позивача або його представника визначені в п. 2 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Як раніше зазначалося, вказана норма права передбачає, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

ОСОБА_1 підтвердила, що підпис на позовній заяві виконано не власнорусно нею, а її чоловіком.

Згідно з ч. 1 ст. 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

За правилами ч.ч. 1, 2 ст. 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник. У справах незначної складності та в інших випадках, визначених цим Кодексом, представником може бути фізична особа, яка відповідно до частини другої статті 43 цього Кодексу має адміністративну процесуальну дієздатність.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Довіреність Тарасенко Д.В., яка б уповноважувала її чоловіка брати участь у судовому процесі, в матеріалах справи відсутня та згідно з поясненнями позивача - не оформлювалася і не посвідчувалася.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що позовна заява ОСОБА_1 підписана особою, яка не має права підписувати її, у зв`язку з чим підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 240, ч. 1 ст. 319 КАС України.

У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року - скасувати та залишити адміністративний позов без розгляду.

Керуючись ст.ст. 240, 242, 238, 308, 310, 319, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року - скасувати.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної установи «Черкаська виправна колонія (№ 62)» про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі - залишити без розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя А.М. Горяйнов

Судді Є.В. Чаку

Л.Т. Черпіцька

Постанова складена у повному обсязі 22 листопада 2021 року.