Справа № 640/17870/21
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2021-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19 листопада 2021 року м. Київ № 640/17870/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Аблова Є.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи позовну заяву та додані до неї матеріали

за позовомОСОБА_1
доНаціональної академії аграрних наук України
провизнання протиправним та скасування рішення (протокол від 22.12.2020 № 3), скасування наказу від 06.01.2021 №4-к,-, -
УСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) з адміністративним позовом до Національної академії аграрних наук України (далі по тексту - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення (протокол від 22.12.2020 № 3), скасування наказу від 06.01.2021 №4-к.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 липня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Позивачу встановлено п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 серпня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Позивачу встановлено п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 серпня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі № 640/17870/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 жовтня 2021 року позовну заяву після відкриття провадження у справі №640/17870/21 залишено без руху на підставі ч. 13 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України та надано позивачу строк для усунення її недоліків, шляхом надання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду.

20 жовтня 2021 року через відділ документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярію) Окружного адміністративного суду міста Києва від представника позивача на виконання вимог ухвали суду від 04 жовтня 2021 надійшла заява про поновлення строку звернення з позовом до суду.

Вирішуючи по суті заяву позивача про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Згідно з ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржуване рішення Конкурсної комісії, оформлене протоколом №3 від 22.12.2020 містить в собі рекомендацію Президенту НААН України призначити на посаду директора ДП «ДГ «Білокриницьке» ІСГ Західного Полісся НААН України переможця конкурсу ОСОБА_2 та саме по собі, без видання наказу №4к від 06.01.2021 про призначення ОСОБА_2 директором підприємства не призводить до безумовного порушення прав позивача.

Тобто, як стверджує представник позивача, ОСОБА_3 дізнався про порушення його прав лише після того, як йому стало відомо про видання наказу №4к від 06.01.2021 про призначення ОСОБА_2 , тобто 22.04.2021 (в день ознайомлення з наказом про звільнення №151-к від 13.04.2021).

Судом при вирішенні питання поважності пропущення процесуальних строків також враховується те, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Право на суд покриває надзвичайно широке поле різноманітних категорій - воно стосується як інституційних та організаційних аспектів, так і особливостей здійснення окремих судових процедур. Своєрідним механізмом, який дозволяє розуміти, тлумачити та застосовувати Конвенцію є практика Європейського суду з прав людини, яку він викладає у своїх рішеннях.

Враховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Європейський суд зазначив, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

При цьому, як випливає з рішення Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Отже, як свідчить позиція Європейського суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Враховуючи викладене, суд вважає вказану заяву обґрунтованою, а причини пропущення строку поважними, відтак заява є такою, що підлягає задоволенню, у зв`язку з чим пропущений позивачем строк звернення до суду підлягає поновленню.

Крім того, суд зазначає, що згідно з ч. 14 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

За таких обставин, суд дійшов висновку про можливість продовження розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Керуючись статтями 12, 121, 171, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Заяву представника ОСОБА_1 про поновлення строку на звернення до адміністративного суду - задовольнити.

2. Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовом до Київської міської прокуратури про стягнення коштів.

3. Подовжити розгляд адміністративної справи №640/17870/21 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

4. Копії ухвали направити учасникам справи.

Ухвала в частині порушення правил підсудності відповідно до пункту 5 частини першої статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Є.В. Аблов