Справа № 640/19272/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-11-23 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 листопада 2021 року м. Київ № 640/19272/20

Окружний адміністративний суд м. Києва, у складі судді Вєкуа Н.Г, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області до Державної аудиторської служби України, третя особа - Приватне підприємство «Науково-виробнича фірма «Мостопроект» про визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулась Служба автомобільних доріг у Кіровоградській області (Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38. Код ) з позовом до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4. Код ), третя особа: Приватне підприємство «Науково-виробнича фірма «Мостопроект» (03164, м. Київ, вул. Осіння, 33, секція 5, оф. 492, ) про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-05-27-005507-b, яка проведена Службою автомобільних доріг у Кіровоградській області.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що вважає висновок про результати проведеного моніторингу закупівлі необґрунтованим, протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки з боку позивача відсутні порушення вимог п.п. 8,9 ч.2 ст. 21, абзацу 2 п.2 частини 1 ст. 31 Закону № 922.

Ухвалою суду від 21 серпня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну, в якому вказав, що допущені позивачем порушення законодавства про публічні закупівлі відповідачем були встановлені правильно, а тому підстав для визнання протиправним та скасування висновку за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі немає.

Третя особа - приватне підприємство «Науково-виробнича фірма «Мостопроект» надало письмові пояснення відносно предмету спору, згідно з якими повністю підтримала заявлені позовні вимоги, вважає висновок Державної Аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі необґрунтованим, в зв`язку із тим, що позивачем було виконано всі вимоги чинного законодавства, які реалізовані системою під час формування оголошення про проведення відкритих торгів, а тендерна пропозиція ПП НВФ «Мостопроект» відповідала вимогам законодавства і тендерної документації позивача.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

27.05.2020 року Службою автомобільних доріг у Кіровоградській області в електронній системі закупівель «prozorro.gov.ua» було розміщено оголошення про проведення процедури закупівлі (ідентифікатор закупівлі - UA-2020-05-27-005507-b). Предмет закупівлі: «Розробка проектної документації по капітальному ремонту автомобільної дороги загального користування державного значення М-05 Київ - Одеса на ділянці км 256+000 - км 265+500».

За результатами аукціону та оцінки тендерних пропозицій електронною системою закупівель, найбільш економічно вигідною визначена тендерна пропозиція ПП НВФ «Мостопроект», ціна якої складала 5 499 000,00 грн.

23.06.2020 року Протоколом розгляду тендерної пропозиції уповноваженою особою Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області було визначено ПП НВФ «Мостопроект» переможцем торгів із закупівлі: «Розробка проектної документації по капітальному ремонту автомобільної дороги загального користування державного значення М-05 Київ - Одеса на ділянці км 256+000 - км 265+500» та прийнято рішення про намір укласти з ПП НВФ «Мостопроект» договір про закупівлю.

11.07.2020 року о 12 год. 20 хв. позивачем в електронній системі закупівель «prozorro.gov.ua» було розміщено підписаний із ПП НВФ «Мостопроект» договір №144/20 від 10 липня 2020 року.

17.07.2020 наказом № 203 Державної Аудиторської Служби України прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівлі № UA-2020-05-27-005507-b, з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель, відповідно до статті 7 Закону № 922.

05.08.2020 року Держаудитслужбою в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-05-27-005507-b (далі - Висновок).

За результатами моніторингу Держаудитслужбою встановлено порушення законодавства в частині:

1) складання форм документів у сфері публічних закупівель;

2) розгляду та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) пропозиції (пропозицій).

За результатами моніторингу, Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Незгода позивача із прийнятим рішенням зумовила його звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба, у відповідності до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

Згідно з пунктом 7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначено Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон №2939-ХІІ в редакції, чинній на момент здійснення моніторингу).

Згідно зі статтею 5 Закону № 2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону України від 25.12.2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII) передбачено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 1 статті 7-1 Закону №922-VIII закріплено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: дані автоматичних індикаторів ризиків (пункт 1 частини 2 статті 7-1 Закону №922-VIII).

Згідно з частиною 3 статті 7-1 Закону №922-VIII, рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

За змістом частин 6-7 статті 7-1 Закону №922-VIII зарезультатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Статтею 10 Закону №922-VIII визначено порядок оприлюднення інформації про закупівлю.

Так, відповідно до частини 1 статті 10 Закону №922-VIII замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:

оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;

зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень;

оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;

протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;

повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі;

інформацію про відхилення тендерної пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;

договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення;

повідомлення про внесення змін до договору - протягом трьох днів з дня внесення змін;

звіт про виконання договору - протягом трьох днів з дня закінчення строку дії договору, виконання договору або його розірвання;

звіт про укладені договори - протягом одного дня з дня укладення договору.

Відповідальність за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу, несуть голова та секретар тендерного комітету замовника або уповноважена особа (особи).

Так, в якості порушень норм законодавства в оскаржуваному висновку відповідач зазначив, що на порушення вимог пунктів 8,9 частини другої статті 21 Закону опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Суд зазначає, що пунктом 1 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 № 490 (далі - Наказ № 490) у редакції, чинній на момент розміщення оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-05-27-005507-b (Наказ втратив чинність на підставі Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства № 1082 від 11.06.2020), затверджено, зокрема, форму оголошення про проведення відкритих торгів: Найменування замовника;Код згідно з ЄДРПОУ замовника; Місцезнаходження замовника.; Контактна особа замовника, уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками; Вид предмета закупівлі; Конкретна назва предмета закупівлі; Коди та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); Кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг.; Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг; Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг; Умови оплати договору (порядок здійснення розрахунків);Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість предмета закупівлі; Розмір бюджетного призначення за кошторисом або очікувана вартість частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); Джерело фінансування закупівлі; Розмір мінімального кроку пониження ціни; Математична формула, яка буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки; Інші критерії, що застосовуватимуться під час оцінки тендерних пропозицій, та їх питома вага (за наявності); Кінцевий строк подання тендерних пропозицій; Розмір забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати); Вид забезпечення тендерних пропозиції (якщо замовник вимагає його надати); Дата та час розкриття тендерних пропозицій; Дата та час проведення електронного аукціону; Строк, на який укладається рамкова угода; Кількість учасників, з якими буде укладено рамкову угоду.

Формами документів, зазначених у пункті 1 цього наказу, затверджуються обов`язкові поля, що заповнюються замовником шляхом унесення в них наявної інформації в електронній системі закупівель. У разі необхідності замовник може зазначити додаткову інформацію про закупівлю, якщо заповнить необов`язкові поля, передбачені системою (пункт 2 Наказу № 490).

Аналіз вказаного пункту свідчить про те, що форма оголошення відповідно до Наказу №490 не містить обов`язкових полів - мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, а також умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

1. 19.04.2020 року вступила в дію нова редакція Закону України «Про публічні закупівлі», яка в статті 21 передбачає, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

4) очікувана вартість предмета закупівлі;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

7) умови оплати;

8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;

9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;

11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;

12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

Суд звертає увагу, що оголошення про проведення відкритих торгів формується автоматично, шляхом заповнення полів, тобто замовник має право заповнити інформацію, яка надається йому системою.

В свою чергу, аналіз долучених до матеріалів справи письмових доказів свідчить про те, що, оголошуючи закупівлю 27 травня 2020 року, позивач не мав функціональної можливості на майданчику e-tender.ua розмістити інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Так, відповідно до листа-відповіді за Вих.№609 від 03 вересня 2020 року ТОВ «Е-ТЕНДЕР» встановлено, що «...на теперішній час в Системі відсутні електронні поля для заповнення інформації щодо мови (мов), якою (якими) повинні готуватися документи для тендерної пропозиції та поля для опису умов забезпечення, у зв`язку із відсутністю реалізації відповідного технічного функціоналу в Системі вцілому. При цьому у Замовників є право викласти дану інформацію в відповідній тендерній документації на закупівлю...».

На відповідний адвокатський запит ДП «ПРОЗОРРО» надіслало лист-відповідь Вих.№206/01/2238/10 від 09.09.2020 року, в якому повідомило:

«...Наразі в системі відсутні електронні поля для заповнення інформації щодо мови (мов), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції при оприлюдненні оголошення про проведення відкритих торгів (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів відповідно до ч.З cm. 10 Закону) у зв`язку з відсутністю реалізації відповідного технічного функціоналу Системи...

...Наразі в системі відсутні електронні поля для заповнення інформації щодо умов надання забезпечення тендерних пропозицій при оприлюдненні оголошення про проведення відкритих торгів (з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів відповідно до ч.З cm. 10 Закону) у зв`язку з відсутністю реалізації відповідного технічного функціоналу Системи...

...Підприємством проводиться доопрацювання по реалізації відповідного технічного функціоналу, що наразі у черзі інших розробок, пов`язаних із прийняттям нової редакції Закону. Підприємство здійснює всі необхідні заходи, направлені на оперативнішу реалізацію такого функціоналу...».

Таким чином, суд приходить до висновку про обґрунтованість твердження позивача про неможливість розміщення інформацію про мови та умови забезпечення в оголошенні про закупівлю через неадаптованість функціоналу Системи до чинної редакції ЗУ «Про публічні закупівлі».

Крім цього, як зазначалося у відповіді ТОВ «Е-ТЕНДЕР», що у Замовників є право викласти дану інформацію в відповідній тендерній документації на закупівлю.

Так, позивачем у Тендерній документації, зокрема: у пункті 7 розділу 1 Тендерної документації на закупівлю «Розробка проектної документації по капітальному ремонту автомобільної дороги загального користування державного значення М-05 Київ - Одеса на ділянці км 256+000 - км 265+500 (71320000-7 Послуги з інженерного проектування)», розміщеної у електронній системі закупівель, зазначено вичерпну інформацію про мову (мови), якою (якими) повинно бути складено тендерні пропозиції; у пункті 2 розділу 3 Тендерної документації позивачем зазначено вичерпну інформацію про розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій.

Вказані обставини свідчать про те, що опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів було заповнене позивачем настільки, наскільки технічний функціонал Системи надавав можливість це зробити.

Суд вважає, що позивач, як користувач електронної системи закупівель, не може нести відповідальність у зв`язку із неприведенням цієї системи (електронного майданчика) у відповідність із вимогами ст.21 ЗУ «Про публічні закупівлі» в частині автоматичного формування документів належного змісту (оголошення про проведення відкритих торгів).

Відповідно до змісту оскаржуваного висновку, відповідач встановив в якості порушення вимог законодавства надання учасником кваліфікаційного сертифікату на інженерно-будівельне проектування доріг без зазначення об`єктів будівництва класу наслідків СС3 (значні наслідки).

Як встановлено судом під час розгляду справи, у складі документів Тендерної пропозиції Приватне підприємство «Науково-виробнича фірма «Мостопроект» подало файл «Кваліфікація», до якого додано довідку, що підтверджує наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід за вих.№268ТД від 15 червня 2020 року, в якому під №1 вказано Головного інженера проекту Директора - ОСОБА_1 .

Також в складі тендерної пропозиції було подано кваліфікаційний сертифікат серії АР № 001723 на інженерно-будівельне проектування доріг, виданий 30.07.2012 р. без зазначення об`єктів будівництва класу наслідків.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про архітектурну діяльність» у редакції від 19.01.2012 р., чинній на момент видачі Сертифікату, зазначено, що відповідальні виконавці окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, проходять професійну атестацію. Перелік таких видів робіт (послуг) і порядок професійної атестації встановлюються Кабінетом Міністрів України. Професійна атестація виконавців робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, проводиться центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури. Повноваження щодо проведення професійної атестації можуть бути делеговані саморегулівним організаціям у сфері архітектурної діяльності.

Пунктом 1 Порядку проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №554 в редакції від 23.05.2011 (діє з 02.06.2011) вказано, що Порядок визначає процедуру проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури.

Виконавці, які одержали кваліфікаційний сертифікат, можуть виконувати окремі види робіт (надавати послуги), пов`язані із створенням об`єкта архітектури, без відповідної ліцензії, несуть відповідальність за неналежне виконання робіт (надання послуг), спроможність виконувати які підтверджена кваліфікаційним сертифікатом, та порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункт 16 Порядку № 554).

Строк дії кваліфікаційного сертифіката для осіб, які працюють за фахом, не обмежується (пункт 17 Порядку № 554).

Також в Постанові КМУ «Деякі питання професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури» від 23 травня 2011 р. № 554, якою було затверджено «Порядок проведення професійної атестації відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури» вказано, що: установити, що кваліфікаційні сертифікати відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які видані до набрання чинності цією постановою, підлягають після завершення строку їх дії обміну на сертифікати нового зразка. Обмін кваліфікаційних сертифікатів здійснюється за заявою відповідальних виконавців без проведення іспиту із сплатою фактичних витрат, пов`язаних з обміном сертифіката.

Таким чином в даній Постанові відсутній обов`язок обміну кваліфікаційних сертифікатів , які були видані до 02.06.2011 року.

Оскільки кваліфікаційний сертифікат ОСОБА_1 було отримано 30.07.2012 року, відповідно до законодавства, його обмін на новий не передбачалось.

Пунктом 1 Наказу від 27.01.2014 № 26 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України «Про затвердження Зміни N 8 до розділу 1 "Керівники, професіонали, фахівці" Випуску 64 "Будівельні, монтажні та ремонтно-будівельні роботи" Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників» передбачено затвердження, погодженої з Міністерством соціальної політики України, Зміни N 8 до розділу 1 "Керівники, професіонали, фахівці" (кваліфікаційні характеристики професій: "Інженер-проектувальник" - (Код КП - 2142.2), "Експерт будівельний" - (Код КП - 2142.2), "Інженер з технічного нагляду (будівництво)" - (Код КП - 2142.2) Випуску 64 "Будівельні, монтажні та ремонтно-будівельні роботи" Довідника кваліфікаційних характеристик професій працівників.

Суд зазначає, що наказ № 26 набирав чинності та вводився у дію з 01.02.2014, окрім кваліфікаційних характеристик професій працівників у частині кваліфікаційних вимог до провідного експерти будівельного, експерта будівельного І та ІІ категорій, провідного інженера з технічного нагляду (будівництво), провідного інженера-проектувальника, інженера-проектувальника І та ІІ, які вводяться у дію з 01.01.2016.

Відповідно до пункту 29 Порядку ведення першої черги Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва під час реалізації експериментального проекту, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 01.07.2020 № 559, відповідальні виконавці окремих видів робіт (послуг), пов`язані із створенням об`єктів архітектури, особи, які отримали сертифікати за напрямом професійної атестації в органах із сертифікації персоналу під час реалізації експериментального проекту щодо запровадження першої черги Електронної системи залучаються до виконання відповідних видів робіт (послуг) відповідно до спеціалізацій, кваліфікаційних рівнів та класів наслідків об`єктів будівництва згідно з додатком 4.

Згідно з вказаним Додатком 4 «Спеціалізації, кваліфікаційний рівень та класи наслідків (відповідальності) об`єктів» професія інженера-проектувальника за спеціалізацією (видом робіт) інженерно-будівельного проектування доріг категорії (кваліфікаційного рівня) інженер-проектувальник (до 01.01.2016) передбачає усі класи наслідків ССЗ, СС2 та СС1.

Лише після 01.01.2016 вводилась градація - інженер-проектувальник, інженер-проектувальник II категорії (СС1), інженер- проектувальник І категорії (СС2, СС1), провідний інженер-проектувальник (ССЗ, СС2, СС1).

Крім того, до матеріалів справи третьою особою були долучені відповіді філії «УКРДОРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» та ДП «»УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» на адвокатські запити з приводу чи підтверджує сертифікат відповідального виконавця окремих видів робіт (послуг), пов`язаних зі створенням об`єкта архітектури, виданий Атестаційною архітектурно-будівельною комісією Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України до 01.01.2016 з необмеженим терміном дії, а також свідоцтва про підвищення кваліфікації за напрямом інженерно-будівельне проектування доріг, відповідність виконавця кваліфікаційним характеристикам професій працівників та його спроможність виконувати роботи з класом наслідків ССЗ.

У відповідях за вих.№345 /16.09.2020 філією «УКРДОРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА та за вих.№1228 від 16.09.2020 ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» вказано, що «інженери- проектувальники, що мають сертифікат зразка 2012 року, кваліфікація яких підвищена відповідно до вимог чинного законодавства, можуть виконувати інженерно-будівельне проектування об`єктів незалежно від їх класу наслідків за напрямом, визначеним у сертифікаті, адже законодавчі та нормативно-правові акти зворотної дії не мають».

Таким чином, судом встановлено, що наданий ПП НВФ «Мостопроект» у складі тендерної пропозиції сертифікат, виданий до 01.01.2016 року з необмеженим терміном дії, а також свідоцтва про підвищення кваліфікації за напрямом інженерно-будівельне проектування доріг підтверджує відповідність виконавця кваліфікаційним характеристикам професій працівників та його спроможність виконувати роботи з класом наслідків СС3, враховуючи те, що Закон не передбачає обов`язку обмінювати чинний сертифікат, оскільки останній включає в себе кілька класів.

В зв`язку із чим, доводи відповідача про порушення позивачем в частині розгляду тендерної пропозиції ПП НВФ «Мостопроект», не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Відносно висновків відповідача про неналежну якість зображення печатки на довідці, виданій ОСОБА_1 про згоду взяти на себе зобов`язання головного інженера проекту, суд вважає їх занадто формальними, з огляду на наступне.

Так, Третьою особою у складі тендерної пропозиції було надано довідку від 15.06.2020 № 294 ТД про призначення головним інженером проекту ОСОБА_1 . Підписана ця довідка директором - ОСОБА_1 ..

Також, учасником була надано довідка довільної форми, що у разі перемоги Третьої особи у торгах ОСОБА_1 згоден взяти на себе зобов`язання головного інженера проекту, яка підписану ним же.

Друковані тексти довідок, підписи на них є чіткими та підлягають прочитанню.

Проте, на зображенні відтиску печатки, якою скріплено підпис ОСОБА_1 на довідці довільної форми, а саме внутрішнього її обідка, не розбірливо видно текст. Проте, прочитанню підлягає напис «інженер проектувальник» та «реєстраційний № 532». В той же час, на Сертифікаті міститься інформація, що ОСОБА_1 зареєстрований у реєстрі атестованих осіб за № 532, що дає змогу точно ідентифікувати особу, якій належить вказана печатка.

У підпункті 1.9 пункту 1 розділу 3 Тендерної документації вказано, що документи, що розміщуються учасником в системі, повинні бути належного рівня зображення та доступні до перегляду. У випадку, якщо тендерна пропозиція або окремі її документи зашифровано, доступ до них закрито паролем, або з інших причин вони не є доступними для перегляду, це є підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника, як такої, що не відповідає умовам тендерної документації.

В даному випадку, зазначена довідка, як окремий документ, не зашифрована, доступ до неї паролем не закрито, є цілком доступною для перегляду та зрозумілою. Лише окремий фрагмент документу не має чіткого вигляду, що є наслідком або особливостей пристрою, яким скановано документ, або якістю відтиску печатки на оригіналі документу.

Згідно підпункту 1.7 пункту 1 розділу 3 Тендерної документації допущення учасниками формальних (несуттєвих) помилок при складанні тендерної пропозиції не призведе до відхилення їх пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме технічні помилки та описки, наприклад: неправильне або неповне завірення учасником копії документа згідно з вимогами цієї документації; технічні помилки та описки, граматичні помилки зазначення неправильної назви документа або недотримання форми документа, ще підготовлений безпосередньо учасником, у разі якщо зміст такого документа повністю відповідає вимогам цієї документації.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з oфopмлeнням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції (абзац 3 частини 3 статті 2 Закону № 922).

Таким чином судом встановлено, що спірна довідка відповідала вимогам тендерної документації, особу, що її підписала, можна було ідентифікувати, а відтак, у позивача були відсутні підстави для відхилення тендерної пропозиції учасника з цих підстав.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що Державна аудиторська служба України не довела та аргументовано не підтвердила допущення порушень позивачем вимог п.8,9 ч.2 ст.21 ЗУ «Про публічні закупівлі» (в частині повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів) та абз.2 п.2 ч.1 ст.31 ЗУ «Про публічні закупівлі» (в частині аналізу тендерної пропозиції ПП НВФ «Мостопроект»), та враховуючи, що позивачем було виконано всі вимоги чинного законодавства, які реалізовані Системою під час формування оголошення про проведення відкритих торгів, а тендерна пропозиція ПП НВФ «Мостопроект» повністю відповідала вимогам чинного законодавства та Тендерної документації позивача, наявні підстави для визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-05-27-005507-b.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частина 2 статті 2 КАС України встановлює, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, серед іншого, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Згідно із ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно з частиною 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки суд задовольняє позов, то відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір належить стягнути на його користь за рахунок відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 2, 6, 72-77, 90, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області (Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38. Код ) задовольнити повністю;

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-05-27-005507-b, яка проведена Службою автомобільних доріг у Кіровоградській області;

3. Стягнути на користь Служби автомобільних доріг у Кіровоградській області (Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38. Код ) суму сплаченого судового збору у розмірі 2102,00 (дві тисячі сто дві грн) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4. Код ).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа