Справа № 160/11647/19
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

судді Чиркіна С.М.
22 листопада 2021 року
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року залишити без змін.

Проте із цією постановою не погоджуюся, і користуючись правом судді на окрему думку (стаття 34 Кодексу адміністративного судочинства України; далі - КАС України), зазначаю таке.

Короткий зміст позовних вимог та обґрунтувань.

1. У листопаді 2019 року Департамент благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради (далі - Департамент благоустрою або позивач) звернувся до суду із позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області (далі - Департамент ДАБІ у Дніпропетровській області або відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним дії Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області щодо проведення перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», за результатами якої було складено акт перевірки № 109 від 31 жовтня 2019 року;

- визнати протиправним і скасувати припис Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області від 31 жовтня 2019 року, що винесений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро»;

- визнати протиправною і скасувати постанову Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області від 5 листопада 2019 року № 7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на суму 1 806 300,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що дії Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області щодо проведення перевірки об`єкта «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» є протиправними, оскільки направлення на перевірку не відповідає положенням статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері містобудівної діяльності», а саме: не зазначені питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення заходу перевірки. Також, позивач вважає, що протиправними є припис від 31 жовтня 2019 року та постанова про накладення штрафу від 5 листопада 2019 року №7/1485, які прийняті на підставі висновків, викладених в акті перевірки №109 від 31 жовтня 2019 року, оскільки висновки, викладені в акті перевірки є необґрунтованими, з огляду на те, що міст із експлуатації не виводився.

Крім того, вилучення прокуратурою Дніпропетровської області проектної і виконавчої документації по об`єкту в межах кримінальної справи стало перешкодою для отримання сертифікату готовності на об`єкт будівництва. Також зазначено, що відповідач тричі притягнув Департамент благоустрою до відповідальності за одне і теж саме правопорушення, а саме - за експлуатацію об`єкта будівництва, неприйнятого в експлуатацію, що не відповідає приписам статті 61 Конституції України.

Стислий виклад рішень судів першої та апеляційної інстанцій.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року, позов задоволено частково: визнано протиправним і скасовано припис Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області від 31 жовтня 2019 року, що винесений за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро»; визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту ДАБІ у Дніпропетровській області від 5 листопада 2019 року №7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на суму1 806 300,00 грн; у задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції, виходив з того, що відповідачем під час позапланової перевірки не встановлено факту експлуатації позивачем об`єкта будівництва неприйнятого в експлуатацію, так само як і не встановлено невиконання позивачем обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування після складення і комісійного підписання акта готовності об`єкта до експлуатації.

Враховуючи, що проектною документацією по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», яка є затвердженою та такою, що пройшла експертизу, повного перекриття мосту на період виконання робіт не передбачалося, а відповідальність за експлуатацію об`єктів невведених в експлуатацію може стосуватися лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та складення і належного оформлення акта готовності об`єкта до експлуатації, але до початку використання цього об`єкта, не ввели його в експлуатацію.

Короткий зміст вимог касаційної скарги.

Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, Департамент ДАБІ у Дніпропетровській області звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати рішення судів першої та апеляційної інстанцій та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову.

Обставини справи встановлені судами попередніх інстанцій.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що на підставі направлення для проведення позапланового заходу № 109 від 11 жовтня 2019 року у період з 16 жовтня 2019 року по 31 жовтня 2019 року Департаментом ДАБІ у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро».

За результатами перевірки 31 жовтня 2019 року Департаментом ДАБІ у Дніпропетровській області складено акт перевірки №109, яким встановлено порушення, зокрема, частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: експлуатація об`єкта будівництва неприйнятого в експлуатацію щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із значними наслідками (СС3).

31 жовтня 2019 року за результатами позапланової перевірки Департаментом ДАБІ у Дніпропетровській області складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалося від Департаменту благоустрою усунути зазначені порушення у термін до 31 листопада 2019 року та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що виявлено порушення: експлуатація об`єкта «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», Дніпропетровська область, м. Дніпро, міст № 2 через р. Дніпро, неприйнятого в експлуатацію, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з значними наслідками (СС3), чим порушено: частину восьму статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 12 Порядку № 461.

Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 5 листопада 2019 року о 12:30 год.

Листом від 1 листопада 2019 року № 3/2-3227 позивач повідомив Департамент ДАБІ у Дніпропетровській області про те, що прокуратурою Дніпропетровської області вилучено усю документацію (як проектну, так і виконавчу), що унеможливлює проходження процедури отримання сертифікату (введення об`єкта в експлуатацію), а рух по зазначеному мосту відкрито під час проведення ремонтних робіт з початку верхової сторони, а потім з низової по черговості виконання робіт з капітального ремонту. Припинився рух лише на період технологічних процесів відповідно до проектної документації на підставі розпоряджень міського голови.

Умови припису (здача об`єкту в експлуатацію) буде виконано після повернення прокуратурою всієї документації.

5 листопада 2019 року Департаментом ДАБІ у Дніпропетровській області на підставі протоколу від 31 жовтня 2019 року, акта від 31 жовтня 2019 року та припису від 31 жовтня 2019 року прийнято постанову №7/1485 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою було визнано Департамент благоустрою винним у вчиненні правопорушення, передбаченого підпунктом 3 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 806 300,00 грн.

Позиція Верховного Суду.

Верховний Суд погодився із встановленими судами попередніх інстанцій, що підставою для проведення позапланової перевірки став лист прокуратури Дніпропетровської області від 4 жовтня 2019 року № 04/2/7-1029/1, яким відповідачу було доручено провести перевірку дотримання вимог чинного законодавством України у галузі будівництва та архітектури будівельних норм, державних стандартів і правил саме відносно виконання робіт по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» та щодо їх відповідності вимогам проектно-кошторисної документації в межах кримінального провадження №0001029 від 27 серпня 2018 року, порушеного за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 191, частиною третьою статті 28 та частиною першою статті 366 Кримінального кодексу України.

За результатом проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва складено акт перевірки № 109 від 31 жовтня 2019 року, яким встановлено порушення, зокрема, частини восьмої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: експлуатація об`єкта будівництва неприйнятого в експлуатацію щодо об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів із значними наслідками (СС3).

Проте жодного з порушених у листі прокуратури питань відповідач під час перевірки не з`ясовував та не встановив, в акті перевірки не зафіксував, а встановлене в цьому акті порушення обґрунтовано тим, що по мосту здійснюється рух транспорту.

Проектною документацією по об`єкту «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро», яка є затвердженою та такою, що пройшла експертизу, повного перекриття мосту на період виконання робіт не передбачалося.

Згідно із доповідною записки до проектної документації на об`єкт «Капітальний ремонт елементів деформаційних швів та опор зовнішнього освітлення автодорожнього мосту № 2 через р. Дніпро в м. Дніпро» передбачено, що всі роботи по мосту виконуються у два етапи. На першому етапі закривається рух автотранспорту по трьох смугах руху з низової сторони мосту й виконується повний комплекс робіт з розбирання конструкцій проїзної частини мосту, опор висвітлення й облаштованістю новими конструкціями, ремонтом балок прогонових будов, а також встановлення центрального бар`єрного огородження й опор висвітлення.

На другому етапі робіт виконуються аналогічні роботи при закритті 3-х смуг руху автотранспорту з верхової частини мосту.

Колегія суддів враховує, що аналогічні обставини встановлені судами під час розгляду справ № 160/11719/19 та № 160/11646/19 за позовом Департаменту благоустрою та інфраструктури Дніпровської міської ради до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування приписів та постанов.

Мотиви окремої думки.

Насамперед не погоджуюсь із висновком, що у справах №160/11719/19 та № 160/11646/19 встановлені аналогічні обставини, оскільки ухвалами від 18 листопада 2020 року у справі № 160/11719/19 та 08 квітня 2021 року у справі №160/11646/19 Верховний Суд відмовив у відкритті касаційного провадження за касаційними скаргами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції, отже касаційний розгляд в розумінні параграфу § 3 Глави 2 «Касаційне провадження» КАС України у зазначених справах не відбувся.

В ухвалах від 18 листопада 2020 року (справа №160/11719/19) та від 08 квітня 2021 року (справа №160/11646/19) Верховний Суд покликався на приписи пункту 6 частини першої статті 333 КАС України, за яким суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо Верховний Суд уже викладав у своїй постанові висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі на судове рішення, зазначене у частині першій статті 328 цього Кодексу, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку або коли Верховний Суд вважатиме за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах.

Проте в ухвалах від 18 листопада 2020 року та від 08 квітня 2021 року міститься лише посилання на перелік постанов Верховного Суду у подібних правовідносинах без порівняння тотожності встановлених обставин та предмету спору. Отже посилання на ухвали у справах №160/11719/19 та №160/11646/19 є сумнівним.

Також у пункті 59 постанови від 17 листопада 2021 року у справі №160/11647/19 наявне посилання на правовий висновок Верховного Суду України, викладений у постанові від 4 березня 2014 року у справі №21-433а13, та застосований Верховним Судом, зокрема, у постановах від 13 лютого 2018 року у справі №826/19576/13-а та від 21 листопада 2019 року у справі №813/3722/16. У зазначеному правовому висновку наголошено, що при розгляді спорів цієї категорії суди мають з`ясовувати питання щодо наявності в діях суб`єкта містобудування складу правопорушення, зокрема, факту закінчення будівництвом відповідного об`єкта, наявності на цей момент встановленого законодавством обов`язку вводити об`єкт в експлуатацію, не введення в експлуатацію та використання об`єкта, закону, який би встановлював відповідальність за невиконання обов`язку із введення в експлуатацію, а також дотримання строків притягнення до відповідальності.

Проте саме ці обставини в постанові у справі №160/11647/19 не були з`ясовані в повному обсязі.

Також у пунктах 51-53 постанови у справі №160/11647/19 Верховний Суд зазначив, що з огляду на встановлені обставини справи, суди попередніх інстанцій у справі, що розглядається, дійшли висновку про те, що повного перекриття мосту на період виконання робіт не передбачалося. Проектною документацією на час виконання робіт було передбачено рух автотранспорту спочатку на низовій частині мосту, а потім - на верховій частині мосту, а тому факт руху автотранспорту не може бути безумовною підставою для висновку щодо експлуатації об`єкту до введення його в експлуатацію.

Колегія суддів погоджується з такими висновками судів першої та апеляційної інстанцій, оскільки згідно з підпунктом 3.7 пункту 3 ДБН А.2.2-3-2014, капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшенням експлуатаційних показників, а також благоустрій території. Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Таким чином, капітальний ремонт не означає зупинення експлуатації всього об`єкта на час виконання робіт, оскільки передбачена можливість призупинення експлуатації частини об`єкта на час виконання робіт з капітального ремонту без повного призупинення його використання за функціональним призначенням.

Водночас це лише частина норм які регламентують спірні правовідносини.

Так, за приписами частин першої, другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

З урахуванням зазначеної норми, переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію «суду права», що розглядає справи, які мають найважливіше (найбільш принципове) значення для суспільства та держави, та не є «судом фактів», а тому не може здійснювати повторну оцінку доказів, належно досліджених судами попередніх інстанцій, та/або переоцінювати їх.

Отже Верховний Суд мав застосувати норми, які регламентують спірні правовідносини в межах встановлених судами обставин та доводів касаційної скарги.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначений положеннями Постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (надалі - ПКМУ № 466).

Згідно із абзацом 1 пункту 2 ПКМУ № 466, будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Отже капітальний ремонт є різновидом будівельних робіт.

Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI) визначені правові та організаційні основи містобудівної діяльності, забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до пункту 2 частини 3 статті 6 Закону №3038-VI виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад належать до органів державного архітектурно-будівельного контролю.

За приписами частини другої статті 39 цього Закону прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Форма акта готовності об`єкта до експлуатації, форма сертифіката, порядок його видачі, розмір та порядок внесення плати за видачу сертифіката визначаються Кабінетом Міністрів України.

Також відповідно до частини 8 статті 39 Закону №3038-VI, експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Порядок прийняття закінчених будівництвом об`єктів затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів» (надалі - ПКМУ № 461).

Пунктом 12 ПКМУ № 461 передбачено, що експлуатація об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачене законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Пунктом 23 ПКМУ № 461 визначено, що сертифікат видається органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 7 до цього Порядку.

Відповідно до пункту 24 ПКМУ №461 для отримання сертифіката замовник (його уповноважена особа) подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно- будівельного контролю заяву про прийняття в експлуатацію об`єкта та видачу сертифіката за формою, наведеною у додатку 8 до цього Порядку, до якої додається акт готовності об`єкта до експлуатації за формою згідно з додатком 9 до цього Порядку.

Загальні вимоги до організації будівельного виробництва під час нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури встановлюються положеннями ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

Відповідно до положень пункту 3.2.4 ДБН А.3.1-5:2016 виконавча документація - документація, яка засвідчує особливості виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, відображає методи та умови їх виконання, підтверджує фактичні параметри їх результати.

ДБН А.3.1-5:2016, а саме пункт 4.8 визначає, що за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. До виконавчої документації належать:

Згідно із пунктом 8.1. ДБН А.3.1-5:2016 контроль якості виконання будівельних робіт спрямований на забезпечення об`єкта будівництва експлуатаційними властивостями, які мають відповідати основним вимогам відповідно до призначення об`єкта.

Пунктом 8.4.3 ДБН А.3.1-5:2016 передбачено, що під час приймального контролю проводиться перевірка якості відповідальних конструкцій та закінчених будівельних робіт, в тому числі прихованих.

За приписами пункту 8.4.3.5 ДБН А.3.1-5:2016 приймальний контроль здійснюється за участю представників будівельної організації, технічного нагляду та авторського нагляду.

Також пункт 3.7 ДБН А.2.2-3-2014 3.2 визначає, що капітальний ремонт - це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Водночас частина друга цього пункту передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Отже призупинення чи повне зупинення експлуатації мосту не має визначального значення для виконання обов`язку скласти та подати уповноваженому органу акт готовності з метою здійснення контролю виконаних робіт.

Верховний Суд України у постанові від 4 березня 2014 року у справі № 21-433а13 при розгляді подібних правовідносин наголосив, що в контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об`єкта містобудування з початку його використання.

Цей висновок стосується не лише строків виявлення правопорушення встановлення наявності або відсутності його обставин, але суспільної небезпеки та необхідності здійснення контролю щодо дотримання умов та підстав будівництва.

Проте в постанові у справі №160/11647/19 акцентована увага на необов`язковості та неможливості вчинення дій направлених на введення об`єкта будівництва в експлуатацію, без оцінки необхідності та обов`язковості таких дій, у тому числі (…), в контексті безпечності відремонтованого об`єкта.

Також у пунктах 65, 66 постанови від 17 листопада 2021 року наголошено: що судами попередніх інстанцій правильно враховано, що оригінали виконавчої і проектної документації, яка необхідна для отримання сертифікату про введення об`єкта в експлуатацію, були вилучені прокуратурою Дніпропетровської області, що підтверджується відповідними актами прийому-передачі та ухвалами судів: Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 23 січня 2019 року у справі №202/25/19; Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 6 вересня 2019 року у справі №210/2747/19; Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 7 серпня 2019 року у справі №210/2747/19; Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 жовтня 2019 року у справі №210/2747/19.

При цьому, позивачем листом від 1 листопада 2019 року № 3/2-3227 було повідомлено відповідача про вилучення прокуратурою усієї документації (як проектної, так і виконавчої), яка необхідна для введення об`єкта в експлуатацію після закінчення робіт по зазначеному об`єкту.

Проте в контексті вимог статей 73, 74 КАС України не надана оцінка належності та допустимості таких доказів як ухвали про вилучення документів яка дає лише дозвіл на вилучення документів та не свідчить про її реалізацію та обсяг вилучених документів.

Також не застосовані зазначені норми до листа яким повідомлялося про вилучення документів, оскільки лист також не є протоколом вилучення документів, відповідно не може свідчити, які саме документи були вилучені, чи залишались копії документів.

В цьому контексті не з`ясовувалась можливість скласти та направити уповноваженому органу акт готовності після вилучення документів.

Отже в контексті обставин справи перевірці підлягало застосування судами попередніх інстанцій норм матеріального і процесуального права щодо наявності або відсутності у позивача обов`язку, можливості скласти та подати уповноваженому органу акта готовності з метою здійснення контролю робіт.

Суддя С. М. Чиркін