Справа № 260/2847/20
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2021-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 року м. Ужгород№ 260/2847/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Рейті С.І.

при секретарі судового засідання Ватлін Т.В.

за участі представників

позивач: Степанов Б.С., Мухомедьянова Є.А.

відповідача: Яблонський О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 10 листопада 2021 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складена 22 листопада 2021 року.

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області (далі відповідач, ГУНП в Закарпатській області) про визнання протиправним та скасування наказу № 1557 від 20.07.2020 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника районного відділення поліції начальника слідчого відділу Ужгородського відділу поліції ГУ НП у Закарпатській області та накладення дисциплінарного стягнення звільнення з посади та визнання протиправним та скасування наказу № 1589 від 23.07.2020 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності майора поліції ОСОБА_1 заступника начальника районного відділення поліції начальника слідчого відділу Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУ НП у Закарпатській області та накладення дисциплінарного стягнення звільнення з органів поліції; визнання незаконним та скасування наказу ГУ НП в Закарпатській області по особовому складу в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції; поновлення ОСОБА_1 на посаді заступника начальника районного відділення поліції начальника слідчого відділу Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУ НП у Закарпатській області з виплатою середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Обгрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що за наслідками проведеного службового розслідування, наказом ГУНП в Закарпатській області № 1557 від 20.07.2020 року, відповідно до пп.6 п.3 ст. 13 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника районного відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області. У ході службового розслідування з метою забезпечення права на захист, відповідно до п. 6 ст. 18 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", дисциплінарною комісією було запрошено ОСОБА_1 на засідання дисциплінарної комісії 13.07.2020 року, однак, останній на засідання не з`явився, а лише письмово проінформував про те, що перебуває на амбулаторному лікуванні через хворобу і пояснення буде надавати після одужання.

Так, однією з підстав на які посилається позивач, вважаючи його звільнення незаконним, є звільнення його в період тимчасової непрацездатності з 19.06.2020 року по 30.07.2020 року на підтвердження чого надано довідку КНП ЧМР "Чопська міська лікарня" від 19.06.2020 року № 50.

Ухвалою судді від 04.09.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі та розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

22.09.2020 року ГУНП в Закарпатській області надано відзив на позовну заяву, згідно якого не визнає позовні вимоги в повному обсязі з огляду на наступне. Що стосується правомірності наказу ГУНП в Закарпатській області від 20.07.2020 року № 1557 зазначає, що підставою застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади заступника начальника районного відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області, було неналежне виконання позивачем покладених на нього функціональних обов`язків під час розгляду 20 повідомлень громадян, порушення п. 5 розділу ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, пп.9 п. 2 розділу ІІ Інструкції з діловодства в системі Національної поліції України, порушення ч. 1 ст. 214 КПК України, п. 4 Розділу 5 Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, а також п. 5 Розділу 4 Інструкції з організації обліку та руху кримінальних проваджень в органах досудового розслідування Національної поліції України, що виразилося у порушенні 24-годинного терміну внесення відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань, неналежному процесуальному та відомчому контролі за діяльністю підпорядкованих працівників щодо дотримання ними вимог КПК України при здійсненні досудового розслідування, не здійснення перевірки закритих кримінальних проваджень та відсутності висновків про обгрунтованість прийнятих рішень, неналежному веденні обов`язкових справ та журналів.

Відносно наказу ГУНП в Закарпатській області від 23.07.2020 року № 1519 про звільнення позивача з Національної поліції зазначає, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції застосовано до позивача правомірно з огляду на грубе порушення останнім вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, Порядку проведення службових розслідувань в органах Національної поліції України, що проявилося у зверхній та нетактовній поведінці по відношенню до поліцейських Управління патрульної поліції в Закарпатській області та начальника УКР ГУНП капітана поліції В. Носова, відмові від надання для перевірки документів водія та реєстраційних документів на автомобіль, відмові від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння та безпідставній втечі з місця зупинки, перешкоджанні у проведенні службового розслідування, невиконання наказів керівника вищого органу.

Підставою винесення оскаржених наказів слугували висновки службових розслідувань, проведеними: в період з 23 до 26 червня 2020 року (за фактами вчинення дисциплінарних проступків окремими поліцейськими Ужгородського РВП Ужгородського відділу ГУНП, які виразилися у недотриманні ними вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події), а також в період з 22 червня по 22 липня 2020 року (щодо порушень службової дисципліни, допущених заступником начальника відділення начальником слідчого відділення Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП).

При цьому, як зазначено у відзиві на позовну заяву, 22.06.2020 року позивач повідомив про перебування на лікарняному з 19.06.2020 року. Також, зі змісту відзиву вбачається, що у ході службового розслідування з метою забезпечення права на захист, відповідно до п. 6 ст. 18 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", дисциплінарною комісією було запрошено позивача на відповідне засідання на 10год. 00 хв. 13.07.2020 року, однак останній на засідання комісії не з`явився, а лише проінформував письмово, що перебуває на амбулаторному лікуванні через хворобу і пояснення з вищевказаних запитань буде надавати після одужання. Разом з тим, до свого повідомлення про неявку на засідання дисциплінарної комісії позивач не надав підтверджуючих документів про амбулаторне лікування та медичний заклад в якому відкрито лікарняний лист про тимчасову непрацездатність чи довідку, чим не дотримався вимог п. 9 ст. 18 Дисциплінарного статуту, що, в свою чергу, розцінено дисциплінарною комісією як відмова від надання пояснень.

Ухвалою суду від 01.10.2020 року адміністративну справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом (повідомленням сторін).

Ухвалою суду від 03.12.2020 року поновлено судовий розгляд в адміністративній справі в зв`язку з необхідністю витребування доказів.

Ухвалою суду від 08.12.2020 року витребувано у Департаменту охорони здоров`я Закарпатської ОДА інформації щодо результату проведення комісійної перевірки по факту дотримання законодавства з питань оформлення листка непрацездатності за зверненням ОСОБА_1 , зокрема, наслідки додаткового засідання комісії призначеного на 19.11.2020 року.

Ухвалою суду від 14.05.2020 року поновлено судовий розгляд в адміністративній справі в зв`язку з необхідністю витребування доказів.

Ухвалою суду від 12.01.2021 року витребувано у Департаменту охорони здоров`я Закарпатської ОДА інформацію щодо результату проведення комісійної перевірки по факту дотримання законодавства з питань оформлення листка непрацездатності за зверненням ОСОБА_1 , зокрема, наслідки додаткового засідання комісії призначеного на 18.12.2020 року.

Ухвалою суду від 02.09.2021 року витребувано у Комунального некомерційного підприємства Чопської міської ради "Чопська міська лікарня" документи та письмову інформацію в підтвердження перебування ОСОБА_1 на амбулаторному лікуванні в період з 19.06.2020 року по 30.07.2020 року.

В судовому засідання позивач та його представник вимоги позовної заяви підтримали в повному обсязі, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечив.

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, заслухавши думку представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 02.07.2015р. №580-VIII "Про Національну поліцію" (в редакції Закону станом на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, який затверджено Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) та Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 "Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України" і зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 року за № 1355/32807.

Положеннями частини першої статті 18 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із статтею 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Преамбулою Дисциплінарного статуту установлено, що цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до приписів статей 11, 12, частин 1, 2 статті 13 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частин першої - третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Статтями 14, 15 Дисциплінарного статуту установлено, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування. Посадові особи, які перешкоджають діям дисциплінарної комісії, притягаються до відповідальності в порядку, встановленому законодавством.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути на засідання дисциплінарної комісії, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів. Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається належним чином повідомленим. У такому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно із статтею 16 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Суд наголошує, що окремо у статті 18 Дисциплінарного статуту визначені засади забезпечення поліцейському права на захист.

Так, під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, не допускається, а підлягає відкладенню до його протверезіння. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів. Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Представником поліцейського може бути адвокат, повноваження якого підтверджені копією свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, ордером та копією договору із представником. Представник користується правами поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, крім прав, реалізація яких здійснюється безпосередньо поліцейським і не може бути доручена представнику, а також користується правами з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами, з моменту надання дисциплінарній комісії підтвердних документів.

Аналогічні права поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, визначені також пунктами 2 - 5 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначений статтею 19 Дисциплінарного статуту, за змістом якої у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо. У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни. У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Пунктами 1 - 5, 7, 8, 13, 14, 16, 17 розділу V Порядку проведення службових розслідувань також установлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування. Голова дисциплінарної комісії впродовж п`яти робочих днів з моменту отримання такого письмового клопотання вивчає його обґрунтованість, за результатами вивчення в межах строку проведення службового розслідування приймає рішення про його задоволення або про відмову в задоволенні, про що інформує поліцейського, який подав таке клопотання.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі. У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних. Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу. Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою - десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення. В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови. Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Згідно із пунктами 1-5, 7 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено. У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії. У разі якщо за результатами службового розслідування в діях поліцейського встановлено склад дисциплінарного проступку, дисциплінарна комісія разом з висновком службового розслідування подає уповноваженому керівнику проект наказу про накладення на цього поліцейського дисциплінарного стягнення.

Згідно із пунктами 1, 2 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19 - 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, ЗВО та особистого ознайомлення поліцейського з ним, що здійснюється кадровим підрозділом органу (підрозділу, закладу, установи), ЗВО за місцем проходження служби зазначеним поліцейським. Таке ознайомлення засвідчується шляхом проставляння поліцейським, притягнутим до дисциплінарної відповідальності, підпису, прізвища та ініціалів на останньому аркуші копії наказу, долученої до його особової справи.

Аналізуючи положення вказаних правових норм, суд приходить до таких висновків.

Зміст положень Дисциплінарного статуту свідчить про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

В той же час, за Дисциплінарним статутом, підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни, які свідчать про його низькі морально-ділові якості, що суперечать інтересам законності, компрометують звання поліцейського.

Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Законодавцем визначено, яким чином установлюються вказані обставини - у ході службового розслідування.

Службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються в межах відомчої компетенції з метою уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила.

Мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.

Отже, дисциплінарна відповідальність настає, а дисциплінарне стягнення застосовується за вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, який, в свою чергу, є протиправною винною дією чи бездіяльністю поліцейського, що полягає у порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Тобто, недотримання працівником Національної поліції службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків поліцейського, має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності.

При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування, призначеного стосовно такого поліцейського.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, на підставі довідки про результати проведення цільової перевірки службової діяльності Ужгородського РВП Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області від 01.07.2020 року № 1616/106/04-2020, у період з 23.06 по 26.06.2020 року дисциплінарною комісією ГУНП в Закарпатській області проведено службове розслідування за фактами вчинення дисциплінарних проступків окремими поліцейськими Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу ГУНП, які виразилися у недотриманні ними вимог Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події.

У ході проведення перевірки службової діяльності слідчого підрозділу Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області, зокрема вивчення стану досудового розслідування у кримінальних провадженнях встановлено, що мають місце системні недоліки з організації та здійснення слідства.

Як вбачається із висновку про результати проведеного з цих питань службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Закарпатській області 20.07.2020 року, відповідно до п. 6-10 ст. 18 р. ІІІ Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", дисциплінарною комісією ОСОБА_2 було запрошено на 10:00 год. 13.07.2020 року (лист за № 1706/106/03/4-2020 від 10.07.2020 року) на засідання дисциплінарної комісії ГУНП в Закарпатській області (кабінет № 249), однак останній на засідання комісії не з`явився, а лише проінформував письмово, що перебуває на амбулаторному лікуванні через хворобу та пояснення з вищевказаних запитань буде надавати після одужання.

Також, як зазначено у згаданому висновку, ОСОБА_3 в порушення п. 9 ст. 18 р. ІІІ Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", до свого повідомлення про неявку на засідання дисциплінарної комісії не надав підтверджуючих документів про амбулаторне лікування та медичних заклад в якому відкрито лікарняний лист про тимчасову непрацездатність.

В той же час, як встановлено судом, 22.06.2020 року начальником ГУНП в Закарпатській області видано наказ за № 1375 "Про створення дисциплінарної комісії та призначення службового розслідування", зі змісту якого вбачається, що 20.06.2020 о 21.48 надійшло повідомлення від начальника УКР ГУНП в Закарпатській області капітана поліції Носова В.В. про те, що ним отримано відомості щодо можливого керування заступником начальника відділення начальником слідчого відділення Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області майором поліції ОСОБА_4 автомобілем марки "Міцубіші Паджеро", д.н.з НОМЕР_1 в стані алкогольного сп`яніння.

Під час спроби перевірки документів на право керування автомобілем, ОСОБА_3 намагаючись уникнути відповідальності повідомив, що він не керував автомобілем, а на пропозицію надати документи для перевірки раптово втік з місця події в невідомому напрямку. Після цього ОСОБА_3 вимкнув мобільний пристрій і по місцю проживання не з`являвся.

Відтак, вказаним наказом призначено службове розслідування за даним фактом.

Як встановлено судом на підставі висновку службового розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника УКЗ ГУНП А. Скорохода, затвердженого начальником ГУНП в Закарпатській області 22.07.2020 року, дисциплінарною комісією встановлено, що колишній заступник начальника відділення начальник слідчого відділення Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області, а на даний час дільничний офіцер поліції сектору превенції Тячівського ВП ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_3 своїми діями, які полягали у зверхній та нетактовній поведінці по відношенню до поліцейських Управління патрульної поліції в Закарпатській області та начальника УКР ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , відмові від пред`явлення для перевірки документів водія та реєстраційних документів на автомобіль, відмові від проходження медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння та безпідставній втечі з місця події, наданні завідомо неправдивих пояснень та перешкоджанні під час проведення службового розслідування, не виконанні наказів ОСОБА_5 , скоїв дисциплінарний проступок, порушив вимоги пунктів 1, 4, 5, 6, 7, 11, 14, ч. 3 ст. 1, п. 1 ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п. 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 1, 2, 7, 8, 10 п. 1, абзацу 6 п. 2 розділу ІІ, абзацу 1 п. 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, п. 7 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань в органах Національної поліції України.

Так, за наслідками проведених службових розслідувань, наказом ГУНП в Закарпатській області № 1557 від 20.07.2020 року, відповідно до пп.6 п.3 ст. 13 розділу ІІІ Дисциплінарного статуту Національної поліції України, ОСОБА_1 звільнено з посади заступника начальника районного відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області, а наказом № 1589 від 23.07.2020 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП" ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції.

На реалізацію вказаних дисциплінарних стягнень ГУНП в Закарпатській області видано накази за №№ 152 о/с від 21.07.2020 року про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції цього ж ГУНП з 21.07.2020 року та призначення майора поліції дільничним офіцером поліції сектору превенції Тячівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, а також № 154 о/с від 24.07.2020 року про звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції Тячівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 24.07.2020 року.

Проаналізувавши викладене, суд констатує, що в період з 22.06.2020 року по 20.07.2020 року ГУНП в Закарпатській області проведено два службові розслідування, а саме: по факту вчинення дисциплінарних проступків окремими поліцейськими Ужгородського РВП Ужгородського відділу поліції (викладеними у довідці УОАЗОР ГУНП № 1616/106/4-2020 від 01.07.2020 року з цих питань), а також, щодо можливого перебування в стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_2 .

При цьому, під час проведення вказаних службових розслідувань, пояснень від ОСОБА_1 отримано не було. Також в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази про обставини повідомлення позивача про дату, час та місце засідання дисциплінарної комісії. Разом з цим, в матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на підтвердження відмови ОСОБА_1 у наданні пояснень в межах проведення службового розслідування, з урахуванням положень ч. 3 ст. 18 Дисциплінарного статуту.

Також, при вирішенні спору по суті, суд враховує наведені позивачем доводи, у відповідності до яких останній, у період проведення службового розслідування перебував на лікарняному. Вказані обставини свідчать про те, що позивач не перебував на службі за основним місцем служби, а тому дисциплінарна комісія мала забезпечити його виклик в порядок та спосіб встановлений законом для надання відповідних пояснень в межах проведення службового розслідування.

Суд зазначає, що доводи відповідача про те, що перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення є помилковими, оскільки в даному випадку предметом дослідження першочергово має бути порушення порядку проведення службового розслідування, а не його наслідки у вигляді застосування дисциплінарного стягнення та строку їх застосування.

Так, судом встановлено, що у період з 19.06.2020 року по 03.07.2020 року позивач був непрацездатний, отримував курс лікування в умовах стаціонару, що підтверджено листком непрацездатності серії АКА № 019107 Комунального некомерційного підприємства "Ужгородський міський центр первинної медико-санітарної допомоги". В подальшому, лікарняний було продовжено по 30.07.2020 року згідно довідки № 50.

Втім, з наданих представником відповідача додаткових пояснень вбачається, що ГУНП в Закарпатській області вважає, що вказана довідка не відповідає вимогам закону та містить відомості, які не відповідають фактичним обставинам справи, що змусило відповідача звернутися до медичного закладу для встановлення підстав для продовження амбулаторного лікування ОСОБА_1 в період, що перевищує 10 календарних днів. По даному факту Департаментом охорони здоров`я Закарпатської ОДА було ініційовано проведення комісійної перевірки в КНП ЧМР "Чопська міська лікарня", за результатами якої встановлено, що згідно відомостей журналу реєстрації довідок про тимчасову непрацездатність та відповідно до довідки № 50 від 19.06.2020 року ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 19.06.2020 року по 25.06.2020 року (стати до роботи 26.06.2020 року).

Судом неодноразово вжито заходів необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи, зокрема, ухвалою суду від 08.12.2020 року витребувано у Департаменту охорони здоров`я Закарпатської ОДА інформацію щодо результату проведення комісійної перевірки по факту дотримання законодавства з питань оформлення листка непрацездатності за зверненням ОСОБА_1 , зокрема, наслідки додаткового засідання комісії призначеного на 19.11.2020 року.

18.12.2020 року Департаментом охорони здоров`я Закарпатської ОДА направлено до суду інформацію де, зокрема, зазначено, що 19.11.2020 року комісія по перевірці факту оформлення випадку непрацездатності громадянина ОСОБА_1 не відбулась в зв`язку з перебуванням членів комісії на лікуванні, в зв`язку з чим, повторне засідання комісії призначено на 18.12.2020 року.

В подальшому, ухвалою суду від 12.01.2021 року витребувано у Департаменту охорони здоров`я Закарпатської ОДА інформацію щодо результату проведення комісійної перевірки по факту дотримання законодавства з питань оформлення листка непрацездатності за зверненням ОСОБА_1 , зокрема, наслідки додаткового засідання комісії призначеного на 18.12.2020 року.

25.01.2021 року Департаментом охорони здоров`я Закарпатської ОДА надано суду копію акту комісійної перевірки факту оформлення листка непрацездатності ОСОБА_1 проведеної 18.12.2020 року.

Дослідивши вказаний акт комісійної перевірки судом встановлено, що на засіданні комісії, в тому числі, розглянуто питання невідповідності дати щодо закінчення випадку непрацездатності, копії довідки № 50 із Журналом реєстрації довідок про тимчасову непрацездатність. Встановлено, що одноособно лікар ОСОБА_6 дійсно продовжував листок непрацездатності ОСОБА_1 на 10 день без сумісного огляду т.в.о. завідуючої поліклінічним відділенням на 30 день без голови ЛКК, чим самим порушив вимоги Інструкції № 455 від 13.11.2001 року при втраті працездатності. Виявлено, що лікар хірург ОСОБА_6 в Журналі реєстрації довідок про тимчасову непрацездатність зазначив дату закриття листка непрацездатності 25.06.2020 року, що не співпадає з копією довідки № 50 про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 .

Так, за наслідками проведеної перевірки, винесено лікарю хірургу ОСОБА_6 догану за встановлене порушення вимог Інструкції № 455 від 13.11.2001 року.

Разом з тим суд констатує, що 08.07.2021 року ГУНП в Закарпатській області подано до суду лист за підписом т.в.о. директора Комунального некомерційного підприємства Чопської міської ради "Чопська міська лікарня" Світлани Ілюшиної від 16.06.2021 року за № 189 на запит від 07.06.2021 року за № 228/106/11-2021, за змістом якого, Довідка № 50 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України видана 19.06.2020 року по 25.06.2020 року громадянину ОСОБА_1 згідно записів журналу реєстрації. 26.06.2020 року даний громадянин мав приступити до роботи.

При цьому, 19.08.2021 року позивачем до суду надано лист за підписом т.в.о. директора Комунального некомерційного підприємства Чопської міської ради "Чопська міська лікарня" Світлани Ілюшиної від 16.08.2021 року за № 223 на адвокатський запит від 11.08.2021 року, згідно якого, відповідь № 189 від 16.06.2021 року була надана згідно даних "Журналу реєстрації довідок про тимчасову втрату працездатності" та не враховувались записи з амбулаторної карти.

Також, зі змісту даного листа вбачається, що згідно записів в амбулаторній карті № 25 ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні у лікаря-онколога ОСОБА_6 з 19.06.2020 року по 30.07.2020 року. За час перебування на амбулаторному лікуванні відсутні записи за період з 30.06.2020 року по 29.07.2020 року. Довідка № 50 від 19.06.2020 року видана КНП ЧМР "Чопська міська лікарня", в який зазначено термін непрацездатності з 19.06.2020 року по 30.07.2020 року. Згідно акту комісійного розбору від 18.12.2020 року довідка № 50 від 19.06.2020 року та записи в амбулаторній карті ОСОБА_1 видані з порушенням вимог Інструкції № 455 від 13.11.2001 року, за що лікаря-онколога ОСОБА_6 притягнуто до дисциплінарної відповідальності.

Відмітка про закінчення лікарняного зроблена у "Журналі реєстрації довідок про тимчасову втрату працездатності" датою видужання хворого "не вважається".

Відмітка про закінчення лікарняного зроблена у "Довідці про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України" датою видужання "являється".

Записи, здійснені в амбулаторній карті хворого про закінчення перебігу хвороби, датою видужання та обов`язку приступити до роботи "не являється".

В "Журналі реєстрації довідок про тимчасову втрату працездатності" виправлено помилки, допущені при оформленні довідки № 50.

Так, ухвалою суду від 02.09.2021 року витребувано у Комунального некомерційного підприємства Чопської міської ради "Чопська міська лікарня" документи та письмову інформацію в підтвердження перебування ОСОБА_1 на амбулаторному лікуванні в період з 19.06.2020 року по 30.07.2020 року.

На виконання вказаної ухвали т.в.о. директора Комунального некомерційного підприємства Чопської міської ради "Чопська міська лікарня" С. Ілюшиною фактично продубльовано текст листа від 16.08.2021 року за № 223 та надано медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_1 .

Дослідивши медичну карту амбулаторного хворого ОСОБА_1 судом встановлено наявні в останній записи вчинені лікарем хірургом ОСОБА_6 за 19.06.2020 року, 29.06.2020 року та 30.07.2020 року, з чого можна зробити висновок про перебування на лікуванні позивача у вказаний період.

Разом з тим, членами дисциплінарної комісії не ініційовано зупинення проведення службового розслідування та завершено його станом на момент перебування позивача на стаціонарному лікуванні.

Таким чином, суд констатує, що ГУНП в Закарпатській області не забезпечено право ОСОБА_1 на захист, гарантоване ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного статуту, у тому числі шляхом отримання від останнього пояснень та запрошення його (повідомлення) на розгляд засідання комісії.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що процедура проведення службового розслідування ГУНП в Закарпатській області в порядок та спосіб, встановлений законом дотримана не була, як наслідок, наявні правові підстави для визнання протиправними та скасування наказів, прийнятих за наслідками проведених службових розслідувань.

Суд наголошує, що спірні рішення підлягають скасуванню, з огляду на допущення відповідачем суттєвих порушень при здійсненні службового розслідування, а відтак висновки службових розслідувань не можуть бути підставою для прийняття ГУНП в Закарпатській області оскаржених рішень.

Згідно з ч.1 ст. 235 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

З огляду на те, що позивача було протиправно звільнено як з посади (заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області), так і в подальшому протиправно звільнено зі служби - суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 підлягає поновленню саме на займаній на час звільнення посаді заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, оскільки фактично ОСОБА_1 так і не приступив до виконання обов`язків дільничного офіцера поліції сектору превенції Тячівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Частиною 2 ст. 235 КЗпП України передбачено, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Виплата грошового забезпечення поліцейських регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 року № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі - Постанова № 988).

Пунктом 2 Постанови № 988 визначено, що виплата грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ із специфічними умовами навчання здійснюється в порядку, що затверджується Міністерством внутрішніх справ.

Наказом МВС України від 06.04.2016 року № 260, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України від 29.04.2016 року № 669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок № 260).

Пунктом 6 розділу ІІІ "Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання", затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.04.2016 року №260, передбачено, що поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Пунктом 9 розділу І Порядку встановлено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Зі змісту Порядку, який є спеціальним для вирішення даних спірних правовідносин, вбачається, що грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного місяця їх служби.

У свою чергу, пунктом 8 "Порядку обчислення середньої заробітної плати", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року №100, визначено, що нарахування виплат, які обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Із довідки ГУНП в Закарпатській області від 10.09.2020 року № 1262/106-5/20 вбачається, що позивачу був нарахований дохід за травень 2020 року 15000,98 грн. та червень 2020 року 15716,01 грн., тобто, загальна сума доходу за останні два місяці перед звільненням становила 30716,99 грн., при цьому, середньоденний заробіток позивача за 1 день складає 503,55 грн. (30716,99 грн. / 61 календарних днів).

Таким чином, втрачений заробіток за час вимушеного прогулу становить 184299,30 грн. (503,55 грн. х 366 календарних дні), який слід стягнути з відповідача ГУНП в Закарпатській області.

Відповідно до пунктів 2, 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби. Отже, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді та стягнення з відповідача на користь позивача грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць слід звернути до негайного виконання.

У відповідності до ст. 139 КАС України та в зв`язку з відсутністю судових витрат сторін, судові витрати не стягуються та за рахунок бюджету не компенсуються.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 243, 246, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_2 ) до Головного управління Національної поліції в Закарпатській області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Ференца Ракоці, буд.13 ) про визнання незаконним звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 20 липня 2020 року № 1557 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції ГУНП в Закарпатській області" частково - в частині звільнення з посади ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 23 липня 2020 року № 1589 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП" частково - в частині звільнення зі служби в поліції ОСОБА_1 .

4. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 21 липня 2020 року № 152 о/с частково - в частині призначення майора поліції ОСОБА_1 дільничним офіцером поліції сектору превенції Тячівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, звільнивши його з посади заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції цього ж ГУНП, з 21 липня 2020 року.

5. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 24 липня 2020 року № 154 о/с частково - в частині звільнення зі служби в поліції майора поліції ОСОБА_1 , дільничного офіцера поліції сектору превенції Тячівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, з 24 липня 2020 року.

6. Поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді заступника начальника відділення поліції начальника слідчого відділення Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області з 25 липня 2020 року.

7. Стягнути з Головного управління Національної поліції в Закарпатській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу в розмірі 184299,30 грн. (сто вісімдесят чотири тисячі двісті дев`яносто дев`ять гривень тридцять копійок).

8. Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць у розмірі 15358,49 грн. (п`ятнадцять тисяч триста п`ятдесят вісім гривень сорок дев`ять копійок) підлягає до негайного виконання.

9. Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 255 КАС України, та може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя С.І. Рейті