Справа № 936/983/21
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

22 листопада 2021 рокум. Ужгород№ 936/983/21

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Воловецької селищної ради (89100, Закарпатська область, смт. Воловець, вул. Пушкіна,7) про скасування акту комісії,-

ВСТАНОВИВ:

07 жовтня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Воловецького районного суду з позовною заявою до Воловецької селищної ради, якою просить: 1) скасувати акт комісії, створеної розпорядженням селищного голови від 21 липня 2021 року № 76 для розгляду земельного спору за заявою гр. ОСОБА_1 , мешканця АДРЕСА_2 від 19.07.2021 року; 2) зобов`язати виконком селищної ради розглянути заяву від 19 липня 2021 року у відповідності до ст..ст. 158-161 Земельного кодексу України з врахуванням всіх обставин конфлікту.

08 жовтня 2021 року ухвалою Воловецького районного суду Закарпатської області адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Воловецької селищної ради про скасування акту комісії Воловецької селищної ради та зобов`язання виконкому Воловецької селищної ради розглянути заяву - передано на розгляд до Закарпатського окружного адміністративного суду.

15 листопада 2021 року справа надійшла до Закарпатського окружного адміністративного суду та внаслідок автоматизованого розподілу справ, справу передано на розгляд судді Скраль Т.В.

У відповідності до частини 2 статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

У відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 слід відмовити з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа -переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

У відповідності до пункту 2 частини 1 статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається із позовної заяви: "19.07.2021 року позивач звернувся із скаргою до селищного голови ОСОБА_2 про порушення п. ОСОБА_3 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 року та п. 1г, 1е ст. 96; п.2 ст.103 Земельного кодексу України. Розгляд звернення комісією відбувся 26 липня 2021 року. Вважає, що розгляд відбувався упереджено, головуючий ОСОБА_4 намагався звинуватити його у виниклому конфлікті, але не зміг назвати ні одного нормативно-правового акту, будівельної норми, державних стандартів, проектних рішень вимоги яких ним були порушені, як це зазначено в наказі міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 року № 240. В цьому йому активно допомагала шановна пані ОСОБА_5 , яка вперто намагалась його переконати, що крім права на встановлення сервітуту судом, він обов`язково повинен додатково заключити договір з користувачем ОСОБА_3 на прокладення водопроводу, інакше він не зможе зареєструвати сервітут в державному реєстрі речових прав. Його пояснення, що сервітут давно зареєстрований і є відповідний витяг з державного реєстру речових прав, який він може надати до уваги не приймались. Решта членів комісії активної участі в розгляді не приймали, тільки згідливо кивали головами на необґрунтовані звинувачення його особи ОСОБА_4 . І ОСОБА_5 ..

Зазначає, що ОСОБА_6 не має ніякого відношення до його водопроводу тому, що його прокладання передбачено проектом через земельну ділянку яка йому не належить. Його пропозиція прокласти водопровід по стіні його будівлі неможлива тому що такий варіант не передбачений проектом. Він дійсно погодився з пропозицією ОСОБА_6 з`єднати стінками їх будівлі з естетичних міркувань. Підозра пана ОСОБА_4 , що він ніби-то захопив частину земельної ділянки ОСОБА_7 є безпідставною, тому що почав будувати свою будівлю тоді коли будівля ОСОБА_6 вже була побудована. Крім того, ОСОБА_6 куплено земельну ділянку розміром 23,5 м х 4 м . На даній ділянці ним побудовано магазин сантехніки ширина якого не менше 5-ти метрів, тобто частина будівлі опинилась за межами його ділянки, на земельній ділянці ОСОБА_3 .. ОСОБА_8 заявляє що сервітут недійсний, оскільки на частині земельної ділянки, де має бути згідно з проектом водопровід побудовано будівлю ОСОБА_6 .В зв`язку з тим, що не було достатнього контролю за будівництвом, деякі будівлі частково опинились за межами виділених земельних ділянок, а вказані в документах розміри деяких будівель не співпадають з їх фактичними розмірами, що в даному випадку є основною причиною виникнення конфлікту...".

26 липня 2021 року за наслідками розгляду скарги складено акт комісії створеної розпорядженням селищного голови від 21.07.2021 № 76 для розгляду земельного спору, який позивач оскаржив до суду.

Таким чином, звернення позивача пов`язане із захистом права на земельну ділянку та встановлення межі між сусідніми земельними ділянками; спірні правовідносини в тому числі стосуються перевірки законності розпорядчих дій Комісії, як органу селищної ради, що пов`язані з подальшим володінням, користуванням земельною ділянкою, отже суд констатує, що виник спір про цивільне право.

Отже, предметом розгляду у даній справі спірні правовідносини виникли між учасниками справи (здебільшого між суміжними землекористувачами) не стільки щодо правомірності оскаржуваного рішення, скільки щодо встановлення межі між земельними ділянками. Належними відповідачами у таких справах є особа, прав чи інтересів якої щодо відповідної земельної ділянки стосується оскаржене рішення органу місцевого самоврядування, а також цей орган.

Спір у цій справі не має ознак публічно-правового та підлягає розгляду за правилами цивільного судочинства.

Згідно із частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

За правилами частини першої статті 19 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Враховуючи ту обставину, що предмет спору стосується цивільного права, дана справа підсудна місцевому загальному суду, а саме Воловецькому районному суду Закарпатської області та має розглядатися в порядку цивільного судочинства

Суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися судом, встановленим законом у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, позивачу для захисту своїх прав та інтересів в спірних правовідносинах необхідно звернутися з позовом до Воловецького районного суду Закарпатської області в порядку цивільного судочинства.

Згідно з частиною 5 статті 170 КАС України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

На підставі наведеного та керуючись статтями 2, 4, 170, 248, 256,294 суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Воловецької селищної ради про скасування акту комісії.

2. Копію ухвали разом з позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя Т.В.Скраль