Справа № 320/14910/21
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 листопада 2021 року м. Київ № 320/14910/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Чучкова Михайла Олександровича про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Чучкова Михайла Олександровича (ЄДРПОУ: , адреса: вул. Шолуденка, буд. 19, м. Вишгород, Київська область, 07300), в якому просить суд:

- визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Київської області Чучкова Михайла Олександровича з винесення постанови про стягнення з боржника основної винагороди від 27 жовтня 2020 р. у виконавчому провадженні №63416727;

- визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Київської області Чучкова Михайла Олександровича від 27 жовтня 2020 р. про стягнення з боржника ОСОБА_1 основної винагороди у розмірі 27143,21 грн. в межах виконавчого провадження №63416727.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання процесуальним норм щодо її форми та змісту, суд констатує її невідповідність та вважає за необхідне залишити позов без руху з огляду на таке.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

У позовній заяві позивач стверджує, що про оскаржувану постанову вона дізналася 11 листопада 2021 року під час ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження №63416727 в Автоматизованій системі виконавчого провадження Міністерства юстиції України, доказом чого є дата отримання інформаційної довідки про виконавче провадження.

Однак, як вбачається із змісту рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 06 липня 2021 року по справі № 761/36755/20, яке приєднано позивачем до позовної заяви, ще у січні місяці 2021 року позивач звернулась до даного суду з позовом про визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатової Аліни Анатоліївни від 25 липня 2019 року.

Як вбачається із змісту цього ж рішення, в обґрунтування позовної заяви про визнання таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Гамзатової Аліни Анатоліївни від 25 липня 2019 року, ОСОБА_1 вказувала на те, що їй стало відомо, що постановою приватного виконавця виконавчого округу Київської області Чучковим М.О. від 27.10.2020 було відкрито виконавче провадження про стягнення з позивача заборгованості на підставі зазначеного виконавчого напису від 25.07.2019.

Тобто на дату відкриття Шевченківським районним судом міста Києва від 14.01.2021 року по справі № 761/36755/20 позивач знала про наявність як самого виконавчого провадження так і про зміст постанови про відкриття виконавчого провадження.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до пункту 3 резолютивної частини постанови приватного виконавця про відкриття виконавчого провадження за виконавчим написом нотаріуса від 27.10.2020 приватним виконавцем постановлено стягнути з боржника ( ОСОБА_2 ) виконавчий збір/основну винагороду приватного виконавця у розмірі 27143.21 грн.

Відтак суд констатує, що позивач ще у січні 2021 року знала або могла знати про наявність оскаржуваної постанови.

Однак до суду з цим позовом звернулась лише 15.11.2021, тобто з пропуском строку на звернення до суду.

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. При цьому звернення до суду може здійснюватися у межах встановленого строку.

Слід зазначити, що встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням.

Обґрунтовуючи важливість дотримання принципу правової визначеності, ЄСПЛ сформовано практику, відповідно до якої національними судами пріоритетність має надаватися дотриманню встановлених процесуальним законом строків звернення до суду, а поновлення пропущеного строку допускається лише у виняткових випадках, коли мають місце не формальні та суб`єктивні, а об`єктивні та непереборні причини їх пропуску.

Зокрема, ЄСПЛ у справах "Світлана Науменко проти України", "Трегубенко проти України", "Праведна проти Росії", "Желтяков проти України" зазначає, що у випадках перегляду судових рішень, як у порядку нагляду, так і у зв`язку з нововиявленими обставинами, національним судам необхідно забезпечувати дотримання учасниками справи встановлених строків та не допускати того, щоб за допомогою таких процесуальних механізмів як продовження строку на оскарження, було порушено принцип правової визначеності.

Так, в одному із своїх рішень ЄСПЛ встановив порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод з тієї причини, що строк на оскарження був продовжений по завершенню значного періоду часу не для усунення серйозних судових помилок, а лише з метою повторного розгляду та ухвалення нового рішення у справі (справа "Пономарьов проти України", п. п. 41-42).

Крім того, чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, а також строки для подання апеляційної чи касаційної скарги, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. Однак, для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного та необмеженого поновлення судами пропущеного строку, оскільки національним законодавством вирішення цього питання віднесено до дискреційних повноважень суду.

Суд зазначає, що початок перебігу десятиденного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Отже, позивачеві слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про існування обставин, які об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України, враховуючи, що позивач ще у січні 2021 року знала або могла знати про наявність оскаржуваної постанови.

Згідно із ч.ч. 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтованими поясненнями та доказами на їх підтвердження, що свідчать про наявність обставин об`єктивного і непереборного характеру, що створили суттєві перешкоди у реалізації позивачем належного йому права на звернення до адміністративного суду упродовж строку, встановленого для цього законодавством, або ж взагалі унеможливили своєчасну реалізацію позивачем такого права

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного виконавця виконавчого округу Київської області Чучкова Михайла Олександровича про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування постанови, - залишити без руху.

Встановити позивачеві п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панченко Н.Д.