Справа № 460/14397/21
Суддя: О.М. Дудар
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Дудар О.М., за участю секретаря судового засідання Юрчук А.М., сторін та інших осіб, які беруть участь у справі:
позивача: представник Лук`янчук С.М.,
відповідача: представник Гуменюк А.А.,
треті особи: представники не прибули,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом
Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, розпорядник майна Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України, арбітражний керуючий Захарко Іван Ігорович, Національна академія аграрних наук України, до Рівненського відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів)
про визнання дій протиправними,
Державне підприємство "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України" (далі ДП "ДГ "Білокриницьке", позивач) звернулося з позовом до Рівненського відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) (далі відповідач) про визнання дій протиправними.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем порушено вимоги ч.6 ст.52 Закону України "Про виконавче провадження" щодо черговості накладення арешту на майно, оскільки приміщення корівника, який проданий на електронних трогах, безпосередньо використовується у виробництві.
Крім того, зазначено, що ДП "ДГ "Білокриницьке" перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України, а тому на нього розповсюджуються спеціальні норми чинного законодавства України щодо заборони відчуження та вилучення нерухомого майна.
Позовна заява також містить клопотання про поновлення строку звернення до суду, обґрунтоване тим, що лист відповідача про проведення електронних торгів від 13.09.2021 позивачем було отримано 08.10.2019. Невідкладно, 11.10.2021, представник позивача ознайомився з матеріалами зведеного виконавчого провадження та в межах десятиденного строку подав позовну заяву. Отже, причини пропуску звернення до суду є поважними.
Ухвалою суду від 12.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, залучено до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, розпорядника майна ДП "ДГ "Білокриницьке" - арбітражного керуючого Захарка Івана Ігоровича, та Національну академію аграрних наук України, вирішено провести розгляд справи за правилами статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, третім особам для надання пояснень, призначено розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 18.11.2021.
Ухвалою від 12.11.2021 вирішено питання щодо строку звернення до суду розглянути в судовому засіданні за участю сторін.
17.11.2021 Національною академією аграрних наук України подано письмові пояснення, згідно з якими майновий комплекс Національної академії аграрних наук України складає, зокрема, нерухоме майно, що передано ДП "ДГ "Білокриницьке" на праві господарського відання.
Щодо розпорядження таким майном законодавством встановлені обмеження, які забороняють відчужувати нерухоме майно підприємства для задоволення вимог кредиторів.
18.11.2021 відповідачем подано відзив на позовну заяву, згідно з яким арештоване майно реалізується шляхом проведення аукціону ДП "Сетам". Державний виконавець не наділений правом продажу майна, а має лише право передачі такого майна на реалізацію. Отже, позивачем неправильно сформульовано позовні вимоги.
Відповідачем вказано, що позивачу було відомо про відкриття виконавчого провадження та початок примусового виконання рішення, а також про дії державного виконавця щодо реалізації майна, а тому причина пропущення строку звернення до суду не є поважною.
У судовому засіданні 18.11.2021 оголошувалася перерва до 19.11.2021, 19.11.2021 до 22.11.2021, у зв`язку з витребуванням додаткових доказів.
Представник позивача у судовому засіданні підтримав клопотання про поновлення строку звернення до суду, вказавши, що отримання позивачем постанови про відкриття виконавчого провадження жодним чином не вказує на ознайомлення позивача з діями, вчиненими щодо реалізації майна.
У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти поновлення позивачу строку звернення до суду, зазначивши, що незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску такого строку.
Заслухавши доводи й аргументи сторін, дослідивши матеріали справи, подані додаткові докази, суд зазначає таке.
Згідно із ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначає ст.287 КАС України.
Відповідно до ч.1 ст.287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.
Ця справа належить до категорії справ з приводу оскарження рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.
Згідно з п.1 ч.2 ст.287 КАС України, позовну заяву про оскарження рішення, дій або бездіяльності державного або приватного виконавця, може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.
Частиною п`ятою статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 №1404-VІІІ (далі - Закон №1404-VІІІ) встановлено, що рішення та дії виконавця, посадових осіб органів державної виконавчої служби щодо виконання судового рішення можуть бути оскаржені протягом 10 робочих днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи законних інтересів.
Суд зазначає, що законодавче закріплення строків звернення з адміністративним позовом до суду є гарантією стабільності публічно правових відносин, призначенням якої є забезпечення своєчасної реалізації права на звернення до суду, забезпечення стабільної діяльності суб`єктів владних повноважень при здійсненні управлінських функцій, дисциплінування учасників адміністративного судочинства.
Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Відтак, якщо протягом встановленого законодавством строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознак стабільності.
Крім цього, початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.
Відтак, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії чи бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.
Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.
З урахуванням положень ст.ст.122, 123 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.
Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).
У силу вимог ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
У межах цієї адміністративної справи позивач оскаржує дії заступника начальника відділу Рівненського районного відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) Гуменюка А.А. щодо продажу приміщення корівника, вчинені у зведеному виконавчому провадженні №64315419.
Системний аналіз норм Закону №1404-VІІІ та Порядку №2831/5 дає підстави для висновку про те, що, здійснюючи заходи примусового виконання рішень шляхом звернення стягнення на майно, державний виконавець, зокрема, виносить постанову про звернення стягнення на майно, накладає на нього арешт шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника, вносить відомості про такий арешт до відповідного реєстру у встановленому законодавством порядку, залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна, повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам, готує проект заявки на реалізацію арештованого майна.
Зазначена заявка із доданими документами, у разі відповідності вимогам законодавства, підписується начальником відділу державної виконавчої служби та надсилається організатору електронного аукціону.
Таким чином, суд вважає обґрунтованими посилання відповідача на те, що в силу вимог Закону №1404-VІІІ та Порядку №2831/5 державний виконавець не має повноважень на продаж майна, та зазначає, що заявленими позовними вимогами охоплюються вищенаведені, передбачені зазначеними Законом та Порядком дії виконавця.
Судом встановлено, що на виконанні у Рівненському відділі державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) перебуває зведене виконавче провадження №64315419, до складу якого належать 70 виконавчих проваджень, про стягнення з ДП "ДГ "Білокриницьке" боргу на загальну суму 26072494,86грн (т.1 а.а.с.99-106, 194-250б, т.2 а.а.с.1-35, 37-103).
Постанови про відкриття зазначених виконавчих проваджень містять ідентифікатори для доступу, що надає можливість стягувачу і боржнику ознайомитися з матеріалами виконавчого провадження, внесеними до автоматизованої системи виконавчого провадження.
Відповідно до ст.28 Закону №1404-VIII, копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі - документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених пунктами 1-4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
Документи виконавчого провадження надсилаються стягувачу та боржнику за їхніми адресами, зазначеними у виконавчому документі. У разі зміни стороною місця проживання чи перебування або місцезнаходження документи виконавчого провадження надсилаються за адресою, зазначеною у відповідній заяві сторони виконавчого провадження.
Отже, у силу наведеної норми ДП "ДГ "Білокриницьке" вважається повідомленим про відкриття виконавчих проваджень та початок примусового виконання виконавчих документів.
Крім того, у межах процедури звернення стягнення на майно боржника державним виконавцем було надіслано ДП "ДГ "Білокриницьке" вимогу від 24.02.2021 за вих.№8353 щодо надання копії балансової книги підприємства та книги обліку нерухомого майна та основних засобів виробництва, що забезпечують ведення виробничої діяльності (т.1 а.с.107).
16.03.2021 представник ДП "ДГ "Білокриницьке" Клименко В.О. ознайомився з матеріалами виконавчого провадження №64315419 (т.1 а.а.с.188-192).
Листом від 06.04.2021 №15 ДП "ДГ "Білокриницьке" надало відповідачу перелік об`єктів нерухомого майна (будівель і споруд), які не задіяні у виробничому процесі підприємства (т.1 а.а.108).
Надалі державним виконавцем було винесено постанову про опис та арешт майна (коштів) боржника від 06.04.2021 (т.1 а.а.с.109-113).
Згідно з постановою від 06.04.2021, описане майно було передано на відповідальне зберігання заступнику директора ДП "ДГ "Білокриницьке" Корнійчук Г.А., яка й отримала копію зазначеної постанови (т.1 а.с.113).
21.04.2021 державним виконавцем було винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні (т.1 а.а.с.170-172), що була надіслана позивачу рекомендованим листом (т.1 а.а.с.174-175).
Зазначеним суб`єктом було складено висновок про вартість майна (реєстр.№103/1) (т.1 а.с.176).
За наслідками проведених електронних торгів було складено акт від 27.09.2021 (т.1 а.а.с.145-152), який було надіслано ДП "ДГ "Білокриницьке" 28.09.2021 рекомендованим листом. Поштове відправлення отримано позивачем 30.09.2021 (т.1 а.а.с.144, 154-156).
Отже, з урахуванням доказів, що містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позивач, починаючи щонайменше з 06.04.2021 достеменно знав про початок вчинення державним виконавцем дій щодо звернення стягнення на майно, а з 21.04.2021 дій, передбачених Порядком №2831/5, щодо реалізації арештованого майна.
При цьому, незнання про порушення (на чому наголошує представник позивача) через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 08.05.2018 у справі №344/9166/17.
Крім того, листом від 04.10.2021 №63 ДП "ДГ "Білокриницьке" просило відповідача надати інформацію про продаж приміщення (т.1 а.с.142), а довіреність представнику, що ознайомився з матеріалами зведеного виконавчого провадження 11.10.2021 (т.1 а.с.143), була видана позивачем ще 23 червня 2021 року (т.1 а.с.6).
Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 N3477-IV є джерелом права, також містить положення, відповідно до яких право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (рішення від 22.10.1996 у справі "Стаббінгс та інш. проти Великобританії", рішення від 27.02.1980 у справі "Девеер проти Бельгії" ).
Отже, такі строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.
Посилання позивача на те, що він не звертався до суду у зв`язку з незнанням про вчинення державним виконавцем дій щодо продажу майна суд оцінює критично, оскільки вказані доводи позивача не підтвердилися в судовому засіданні, не свідчать про поважність причин пропуску ним строку звернення до суду, не обґрунтовують наявності непереборних обставин, які б не залежали від волевиявлення позивача, та які б суттєво завадили йому звернутися до суду із дотриманням строків, визначених чинним процесуальним законодавством.
Таким чином, позивач не обґрунтував наявність об`єктивних перешкод щодо можливості ознайомитися з матеріалами зведеного виконавчого провадження, знати про порушення своїх прав та своєчасно звернутись до суду за їх захистом.
Жодних інших поважних причин пропуску строку звернення до суду позивачем не наведено.
Відповідно до п.8 ч.1 ст.240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу, тобто, якщо її подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду і суд не знайшов підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними.
Оскільки позивачем пропущено строк звернення до суду, не надано доказів поважності причин пропуску такого строку, позовну заяву суд залишає без розгляду.
Керуючись статтями 240, 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У Х В А Л И В :
Позовну заяву Державного підприємства "Дослідне господарство "Білокриницьке" Інституту сільського господарства Західного Полісся Національної академії аграрних наук України" до Рівненського відділу державної виконавчої служби у Рівненському районі Рівненської області Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Львів) про визнання дій протиправними залишити без розгляду.
Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або справу розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалу суду складено 22 листопада 2021 року.

Суддя О.М. Дудар