Справа № 440/14531/21
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2021-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

19 листопада 2021 року м. ПолтаваСправа №440/14531/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), третя особа без самостійних вимог без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія управління активами" про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду з позовом до Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (надалі - відповідач, Кобеляцький ВДВС), у якому просила:

визнати протиправною та скасувати постанову від 07.09.2021 у виконавчому провадженні №66710738 в частині накладення арешту на грошові кошти у вигляді заробітної плати та соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, що містяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", відкритому на ім`я ОСОБА_1 ;

зобов`язати відповідача зняти у межах виконавчого провадження №66710738 арешт з грошових коштів (заробітної плати та соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям), що містяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", відкритому на ім`я ОСОБА_1 , та здійснити повідомлення АТ КБ "ПриватБанк" про зняття вказаного арешту з грошових коштів.

Позовні вимоги обґрунтувала посиланням на те, що державним виконавцем безпідставно накладено арешт на картковий рахунок ОСОБА_1 , відкритий в АТ КБ "ПриватБанк", оскільки на зазначений рахунок зараховуються кошти заробітної плати та соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, які є єдиним доходом багатодітної сім`ї позивача.

2. Позиція відповідача та третьої особи.

Відповідач відзив на позов до суду не надав.

Третя особа письмових пояснень на позовну заяву не надала.

3. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09.11.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у цій справі, а її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у порядку письмового провадження). Цією ухвалою до участі у справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія управління активами".

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Згідно з частиною четвертою статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця вирішується судом протягом десяти днів після відкриття провадження у справі.

Обставини справи

27.06.2021 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Остапенком Є.М. вчинений виконавчий напис №244397 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ "Фінансова компанія управління активами" коштів у розмірі 13577,00 грн /а.с. 34/.

06.09.2021 до Кобеляцького ВДВС надійшла заява ТОВ "Фінансова компанія управління активами" про примусове виконання виконавчого напису /а.с. 25/.

07.09.2021 державним виконавцем відкрито виконавче провадження №66710738 /а.с. 26 - зворот/.

Того ж дня державним виконавцем прийнято постанову про арешт коштів боржника, якою накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 /а.с. 28/.

24.09.2021 ОСОБА_1 звернулась до Кобеляцького ВДВС із заявою про зняття арешту з рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", оскільки такий рахунок відкритий для зарахування заробітної плати та соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям /а.с. 31/.

Листом від 29.09.2021 боржника повідомлено про відсутність визначених законом підстав для зняття арешту з коштів на зазначеному рахунку /а.с. 32/.

Не погодившись з такою відповіддю, позивач звернулась до суду з цим позовом.

Норми права, якими урегульовані спірні відносини

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку, визначені Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2020 №1404-VІІІ, в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних відносин (далі - Закон №1404-VІІІ).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону №1404-VІІІ виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

За змістом пункту 3 частини першої статті 3 Закону №1404-VІІІ відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню рішення на підставі таких виконавчих документів - виконавчих написів нотаріусів.

У частині першій статті 5 Закону №1404-VІІІ зазначено, що примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 18 Закону №1404-VIII виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Виконавець зобов`язаний здійснювати заходи примусового виконання рішень у спосіб та в порядку, які встановлені виконавчим документом і цим Законом (пункт 1 частини другої статті 18 Закону №1404-VIII).

У силу пункту 7 частини третьої статті 18 Закону №1404-VIII виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, коштів на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на електронних рахунках платників акцизного податку, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.

Вимоги виконавця щодо виконання рішень є обов`язковими на всій території України. Невиконання законних вимог виконавця тягне за собою відповідальність, передбачену законом (частина четверта статті 18 Закону №1404-VIII).

Статтею 48 Закону №1404-VIII встановлено порядок звернення стягнення на кошти та інше майно боржника.

Так, звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації. Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову (частина перша).

Стягнення за виконавчими документами звертається в першу чергу на кошти боржника у національній та іноземній валютах, інші цінності, у тому числі на кошти на рахунках боржника у банках та інших фінансових установах.

Забороняється звернення стягнення та накладення арешту на кошти на єдиному рахунку, відкритому у порядку, визначеному статтею 35-1 Податкового кодексу України, кошти на рахунках платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, кошти на електронних рахунках платників акцизного податку, на кошти, що перебувають на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 15-1 Закону України "Про електроенергетику", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання, відкритих відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання", на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків за інвестиційними програмами, на поточних рахунках із спеціальним режимом використання для кредитних коштів, відкритих відповідно до статті 26-1 Закону України "Про теплопостачання", статті 18-1 Закону України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення", на спеціальному рахунку експлуатуючої організації (оператора) відповідно до Закону України "Про впорядкування питань, пов`язаних із забезпеченням ядерної безпеки", на кошти на інших рахунках боржника, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом (частина друга).

На кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах, накладається арешт не пізніше наступного робочого дня після їх виявлення. Арешт поширюється також на кошти на рахунках, відкритих після винесення постанови про накладення арешту (частина четверта).

Відповідно до частини першої - четвертої статті 56 Закону №1404-VIII арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення.

Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.

Арешт накладається у розмірі суми стягнення з урахуванням виконавчого збору, витрат виконавчого провадження, штрафів та основної винагороди приватного виконавця на все майно боржника або на окремі речі.

Копії постанов, якими накладено арешт на майно (кошти) боржника, виконавець надсилає банкам чи іншим фінансовим установам, органам, що здійснюють реєстрацію майна, реєстрацію обтяжень рухомого майна, в день їх винесення.

Оцінка судом обставин справи

Згідно з частиною другою статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Спір у цій справі стосується правомірності постанови державного виконавця щодо арешту коштів боржника, якою накладено арешт на рахунок, на який здійснюється нарахування її заробітної плати та соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з такого.

Для забезпечення реального виконання рішення виконавець може накладати арешт, зокрема, на відкриті банківські рахунки боржника.

Стаття 48 Закону №1404-VIII встановлює невичерпний перелік рахунків, на кошти на яких накладати арешт заборонено, зазначаючи, що законом можуть бути визначені й інші кошти на рахунках боржника, звернення стягнення або накладення арешту на які заборонено.

Статтею 52 Закону №1404-VIII встановлено заборону для виконавця накладати арешт на кошти, що перебувають на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом.

Окрім того, законом визначено окремий порядок здійснення відрахувань із заробітної плати, встановлено відповідні заборони у відсотковому визначенні для таких стягнень.

За обставин цього спору державним виконавцем накладено арешт на грошові кошти, що містяться на відкритих рахунках, а також на кошти на рахунках, що будуть відкриті після винесення постанови про арешт коштів боржника, крім коштів, що містяться на рахунках, накладення арешту та/або звернення стягнення на які заборонено законом, та належать боржнику ОСОБА_1 .

При цьому державний виконавець визначив банківським установам порядок виконання зазначеної постанови, із застереженням щодо неможливості накладення арешту на рахунки та/або звернення стягнення на які заборонено законом.

На час виникнення спірних відносин - прийняття спірної постанови від 07.09.2021 про арешт коштів боржника, державний виконавець діяв відповідно до вимог Закону №1404-VIII, стаття 48 якого встановлює право накладення арешту на кошти та інші цінності боржника, що перебувають на рахунках та на зберіганні у банках чи інших фінансових установах, на рахунках у цінних паперах у депозитарних установах.

На виконання постанови державного виконавця від 07.09.2021 АТ КБ "ПриватБанк" накладено арешт на кошти, що містяться на рахунку НОМЕР_1 , відкритому на ім`я ОСОБА_1 .

Відповідно до абзацу другого частини другої статті 59 Закону №1404-VIII виконавець зобов`язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктами 10, 15 частини першої статті 34 цього Закону.

Таким чином, підставою для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є, зокрема, отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом.

У спірних відносинах банк не повідомив державного виконавця про те, що накладення арешту на кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_1 , заборонено в силу закону.

Документальне підтвердження того, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом відповідачу не надано.

Правовий висновок щодо правомірності накладення арешту на кошти боржника в частині арешту банківською установою рахунку для виплати заробітної плати фізичній особі викладені у постанові Верховного Суду від 10.06.2021 у справі №520/4794/2020 та враховуються судом на підставі частини п`ятої статті 242 КАС України.

Посилання позивача на висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 17.01.2020 у справі №340/1018/19, відповідно до якої рахунки, які передбачені для виплати заробітної плати та сплати податків, зборів і обов`язкових платежів до Державного бюджету України, є рахунками із спеціальним режимом, на які виконавчою службою відповідно до вимог законодавства арешт не накладається, а виокремлення таких рахунків належить до повноважень виконавчої служби, суд визнає помилковими, оскільки відносини не є подібними. Так, у справі №340/1018/29 боржник не погоджувався з постановою державного виконавця про арешт коштів боржника, якою було накладено арешт на рахунок, з якого здійснюється виплата заробітної плати працівникам та сплата податків і зборів. Суди у справі №340/1018/29 виходили з того, що виплата установою працівникам заробітної плати має пріоритет перед погашенням заборгованості іншим кредиторам підприємства. Накладення ж арешту на рахунок боржника, який призначений також і для виплати заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, унеможливлює своєчасне здійснення таких виплат, що невідворотно призводить до порушення конституційних прав громадян, які працюють на підприємстві відповідача, на оплату праці.

Також суд не погоджується із посиланням позивача на висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 27.06.2019 у справі №916/73/19, від 17.01.2020 у справі №340/1018/19 та від 29.01.2020 у справі №820/5422/17, оскільки вони стосуються питання правомірності накладення виконавцем арешту на рахунки юридичної особи роботодавця - боржника, з яких здійснюється виплата заробітної плати працівникам.

Разом з цим, суд враховує, що за інформацією АТ КБ "ПриватБанк" на рахунок НОМЕР_1 , відкритий на ім`я ОСОБА_1 , відбувається зарахування коштів соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям /а.с. 8/.

ОСОБА_1 є матір`ю багатодітної сім`ї, що підтверджено копією посвідчення № НОМЕР_2 /а.с. 14/.

У силу статті 1 Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" державна соціальна допомога малозабезпеченим сім`ям (далі - державна соціальна допомога) - щомісячна допомога, яка надається малозабезпеченим сім`ям у грошовій формі в розмірі, що залежить від величини середньомісячного сукупного доходу сім`ї; малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний дохід нижчий, ніж прожитковий мінімум для сім`ї.

Отже, кошти соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям мають цільове призначення та надаються з метою гарантування прожиткового мінімуму сім`ї, тобто дотримання конституційного права кожного на мінімальний соціальний захист.

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 07.10.2009 №25рп/2009 зазначив, що право на соціальний захист віднесено до основоположних прав і свобод. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел та забезпечується статтями 7, 22, 46, 58, 68 Конституції України.

Верховний Суд у постанові від 10.09.2020 у справі №340/3042/19 зазначив, що враховуючи обмеження в накладенні арешту, передбачені Законом №1404-VIII, та враховуючи наявність спеціальної процедури для звернення стягнення на пенсійні виплати, виконавець, перед накладенням арешту на банківські рахунки, зобов`язаний пересвідчитись у відсутності спеціального режиму їх використання або відсутності заборон щодо арешту коштів, що перебувають на цьому рахунку. Виокремлення таких рахунків належить до повноважень саме виконавчої служби. Без здійснення такої перевірки виконавець може своїми діями позбавити боржника права на соціальний захист, порушивши тим самим принцип співмірності заходів примусового виконання рішень, передбачений статтею 2 Закону №1404-VIII.

У спірних відносинах у цій справі накладення державним виконавцем арешту на всі без винятку кошти боржника ОСОБА_1 призвело до арешту коштів позивача на рахунку в АТ КБ "ПриватБанк", що виплачуються їй як уповноваженій особі малозабезпеченої сім`ї. Суд наголошує на тому, що зазначені кошти є цільовою соціальною допомогою, яка надається не безпосередньо позивачу, як боржнику у виконавчому провадженні №66710738, а виплачується з метою утримання її багатодітної, малозабезпеченої родини. Як наслідок, накладення арешту на такі кошти, на переконання суду, не є співмірним заходом примусового виконання вимог виконавчого документа, адже призводить до позбавлення родини позивача засобів до існування.

Згідно з частиною п`ятою статті 59 Закону №1404-VIII у всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

За вищевикладених обставин суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправною та скасування постанови державного виконавця від 07.09.2021 про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні №66710738 в частині накладення арешту на грошові кошти у вигляді соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям, що містяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", відкритому на ім`я ОСОБА_1 .

Обираючи належний спосіб захисту порушеного права позивача, суд вважає за доцільне зобов`язати державного виконавця зняти у межах виконавчого провадження №66710738 арешт з грошових коштів (соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям), що містяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", відкритому на ім`я ОСОБА_1 , та здійснити повідомлення АТ КБ "ПриватБанк" про зняття вказаного арешту з грошових коштів.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 частково.

Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

ОСОБА_1 від сплати судового збору звільнена ухвалою суду від 09.11.2021.

Інші учасники справи доказів понесення судових витрат не надали.

Отже, підстав для розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 241-246, 262, 268-272, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми), третя особа без самостійних вимог без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія управління активами" про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) від 07.09.2021 про арешт коштів боржника у виконавчому провадженні №66710738 в частині накладення арешту на грошові кошти - соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям, що містяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", відкритому на ім`я ОСОБА_1 .

Зобов`язати державного виконавця Кобеляцького відділу державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) зняти у межах виконавчого провадження №66710738 арешт з грошових коштів (соціальної допомоги малозабезпеченим сім`ям), що містяться на рахунку НОМЕР_1 в АТ КБ "ПриватБанк", відкритому на ім`я ОСОБА_1 , про що повідомити АТ КБ "ПриватБанк".

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Позивач: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ; АДРЕСА_1 ).

Відповідач: Кобеляцький відділ державної виконавчої служби у Полтавському районі Полтавської області Північно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Суми) (; вул. Батиря, 6, м. Кобеляки, Полтавський район, Полтавська область, 39200).

Третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія управління активами" (; вул. Стельмаха, 9а, оф. 203, м. Ірпінь, Київська область, 08200).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Другого апеляційного адміністративного суду або через Полтавський окружний адміністративний суд протягом десяти днів з дня його складення.

Суддя О.О. Кукоба