Справа № 520/11393/21
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без розгляду

22 листопада 2021 р. Справа № 520/11393/21
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Шляхової О.М., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати пункт 3 Наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 12.04.2021 №273, яким до ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Харківським окружним адміністративним судом прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито по справі спрощене позовне провадження.

Ухвалою суду від 05.10.2021 позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, вказавши підстави, що його зумовили, разом із доказами поважності причин його пропуску.

На усунення недоліків позовної заяви позивач надав до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду зазначив, що він пропустив строк на подання позовної заяви з причин, що виразились у необхідності отримання документальних матеріалів, якими обґрунтований оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 12.04.2021 №273. Відтак, позивач зазначив, що строк звернення до адміністративного суду пропущений ним з поважних причин.

Вирішуючи заявлене позивачем клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Предметом позову в даній справі є визнання протиправним та скасування пункту 3 наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 12.04.2021 №273 «Про застосування дисциплінарних стягнень відносно поліцейських ХРУП №2 ГУПН в Харківській області» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність старшого оперуповноваженого ВКП ХРУП №2 ГУПН в Харківській області ОСОБА_1 .

Правовідносини з приводу строків звернення до адміністративного суду унормовані, зокрема, ст. 122 КАС України, відповідно до якої позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами

Таким чином, чинне законодавство обмежує право позивача на звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, визначено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків пов`язане з необхідністю досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Отже, дотримання строку звернення з позовом, є однією з умов реалізації права на подання позову у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу, приписами ч. 3 статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 17 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Виходячи з положень частини 1 статті 59 Закону України Про Національну поліцію, служба в поліції є державною службою особливого характеру, тобто є публічною службою в розумінні пункту 17 частини першої статті 4 КАС України.

Отже, поданий на розгляд суду спір належить до категорії спорів з приводу проходження публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ст. 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII, поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення протягом місяця з дня його виконання (реалізації) шляхом подання рапорту до прямого керівника особи, яка застосувала дисциплінарне стягнення, а також шляхом звернення до суду в установленому порядку.

Враховуючи предмет спору, в даному випадку мають застосовуються приписи частини 3, 5 статті 122 КАС України та ч. 1 ст. 24 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, тобто місячний строк для звернення до суду, який обчислюється з дня виконання (реалізації) дисциплінарного стягнення.

Судом встановлено, що наказом Головного Управління Національної поліції в Харківській області від 12.04.2021 за №273 «Про застосування дисциплінарних стягнень відносно поліцейських ХРУП №2 ГУПН в Харківській області» (пункт 3-й) за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні вимог ч. 6 ст. 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відносно позивача, старшого оперуповноваженого ВКП ХРУП №2 ГУПН в Харківській області ОСОБА_1 , застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

З матеріалів справи вбачається, що з наказом ГУНП в Харківській області від 12.04.2021 №273 «Про застосування дисциплінарних стягнень відносно поліцейських ХРУП №2 ГУПН в Харківській області» ОСОБА_1 ознайомлений 19.04.2021, про що свідчить його особистий підпис у наказі.

Отже, позивач був обізнаний про реалізацію застосованого до нього дисциплінарного стягнення з 19.04.2021.

Таким чином, строк звернення до суду розпочався з 19.04.2021 та становить один місяць.

Вищенаведені обставини свідчать, що останнім днем своєчасного звернення позивача до суду із даним позовом є 19.05.2021.

Суд зазначає, що в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач посилається на те, що його адвокату надано на ознайомлення матеріали службового розслідування лише 02.06.2021.

Суд зазначає, що посилання позивача на неможливість ознайомлення адвоката з матеріалами службового розслідування до 02.06.2021 жодним чином не доводить поважності причин пропуску строку звернення до суду, оскільки не доводить факту неможливості звернення до суду з адміністративним позовом у встановлений законодавством строк. Доказів звернення позивача з клопотанням про ознайомлення із матеріалами службового розслідування та обмеження доступу до матеріалів службового розслідування після застосування дисциплінарного стягнення позивач до суду не надав.

Інших обставин та доказів на їх обґрунтування позивач у клопотанні про поновлення строку звернення до суду не зазначив.

Цей позов поданий ОСОБА_1 до суду 23.06.2021, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Частиною першою та другою статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Оскільки позивач не навів будь-яких обставин і не надав відповідних доказів, які б свідчили про об`єктивну неможливість вчасного звернення до суду, отже не обґрунтував поважність причин пропуску строку звернення до суду, суд не вбачає жодних належних підстав для визнання причин пропуску такого строку поважними та його поновлення, у зв`язку з чим вважає наявними підстави для залишення позову без розгляду, у зв`язку з пропуском місячного строку звернення до суду із цим позовом.

Суд зазначає, що така позиція узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 16.10.2019 по справі №520/2559/19.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Як зазначено в п. 41 рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України», вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також, у рішенні від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим в пункті 47 Рішення ЄСПЛ, Високий Суд вказав, якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 18.11.2010 у справі «Мушта проти України» зазначено: право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак, такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Отже, у разі оскарження рішення суб`єкта владних повноважень з пропуском строку на таке оскарження, позивачем мають бути наведені переконливі підстави для поновлення пропущеного процесуального строку.

З огляду на зазначене, суд відмовляє позивачу у задоволенні його заяви про поновлення строку звернення до суду як цілком необґрунтованої.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява вважається поданою без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу та відповідно до ч. 15 ст. 171, ч. 1 ст. 240 КАС України має бути залишена без розгляду.

Про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена. Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку (ч. 3, 4 ст. 240 КАС України).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 171, 240, 248, 256, 293-295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправним та скасування наказу залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання її суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено 22 листопада 2021 року.

Суддя Шляхова О.М.