Справа № 160/12686/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
27.07.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» до Дніпровської митниці Держмитслужби, у якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UA110050/2021/000032/1 від 11.02.2021 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ТОВ «ПК «ДТЗ» вважає оскаржуване Рішення про коригування митної вартості товару протиправним та таким, що підлягає скасуванню. В оскаржуваному Рішенні про коригування митної вартості, у графі 33, митниця зазначає нижчевикладені розбіжності, які на її думку унеможливили митне оформлення задекларованих товарів за основним методом і стали підставою для здійснення коригування, які позивач вважає безпідставними та такими, що протирічать наданим до митного оформлення документам.
Позивач вважає, твердження митниці, яке зазначено в графі 33 спірного Рішення про те, що митна вартість визначена митницею відповідно до заявлених позивачем товарів у валюті контракту, згідно з положеннями ст. 64 МКУ, ґрунтується на ціновій інформації відповідно до наявної у митного органу інформації щодо вартості оцінюваних товарів з урахуванням опису товару, сфери застосування, технічних характеристик, термінів ввезення, вагових характеристик, не відповідає дійсності, оскільки в спірному Рішенні зазначена лише дата раніше оформлених ЕМД, їх реєстраційний номер, порядковий номер зазначеного у них товару, рівень до якого скориговано митну вартість, метод за яким скориговано митну вартість. При цьому, в Рішенні не зазначена загальна кількість партії раніше оформленого товару, вага одиниці товару та розрахунок митної вартості, не наведена торгова марка, технічні характеристики товару, що має значення, оскільки ціна товару за контрактом встановлювалась виходячи не з ваги товару, а з його характеристик, а ідентифікація раніше оформленого митницею товару, на підставі лише зазначених вище відомостей не можлива.
Поряд із цим, позивач вказує, що у ході консультацій, до прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості, митницею представнику підприємства для ознайомлення, з метою можливості проведення аналізу розрахунку, не надавалась інформація та документи щодо товарів, раніше оформлених органами доходів та зборів, хоча в листах-відповідях на електронні повідомлення від митниці декларанту, підприємством заявлялась вимога про їх надання, що було проігноровано митним органом, чим митницею було порушено один із принципів здійснення державної митної справи - додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб (пункт 7 частини 1 статті 8 МКУ), який означає обов`язок органу доходів і зборів вжити заходів щодо забезпечення інтересів декларанта, зокрема інтересу бути обізнаним із попередньою оцінкою, даною органом доходів і зборів у справі. Це означає що орган доходів і зборів повинен довести до відома декларанта таку свою оцінку з тим, щоб декларант міг сформувати власну правову позицію і стратегію її відстоювання у конкретній митній процедурі.
На думку позивача, приймаючи Рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимог ст. 57 МКУ митницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів (2а-2г) визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який відповідно до наведених вище норм законодавства застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами.
Крім того, позивач наголошує, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.08.2021 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); встановлено відповідачеві 15-денний строк з дня вручення ухвали на подання відзиву на позов та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача.
Про відкриття спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) сторони повідомленні відповідно до приписів кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), що підтверджується матеріалами справи.
15.09.2021 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому Дніпровська митниця Держмитслужби позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити у їх задоволенні. В обґрунтування заявленої правової позиції відповідачем зазначено, що за результатами формато-логічного контролю автоматизованою системою аналізу згенеровано обов`язкові форми контролю за ЕМД №UA110150/2021/001616 від 08.02.2021: 105-2 - Контроль правильності визначення митної вартості товарів; 106-2 - Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товарів. Здійснити перевірку правильності визначення митної вартості відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України». Ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частин 3 та 4 ст. 53 МКУ. Підпунктом 3 пункту 1 ст. 266 МКУ декларанта зобов`язано надати митному органу передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей.
Відповідач вказує, що за результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 МКУ, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п. 3 ст. 53 МКУ).
Відповідач посилається на те, що з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2 та п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи. Повідомлення №2 від 10.02.2021 супровідним листом ТОВ «ПК «ДТЗ» від 10.02.2021 вих. №118 декларантом додатково надано: платіжне доручення №290 від 29.01.2021, прайс-лист від 12.08.2020; Додаткова угода №9, 14 до контракту, комерційну пропозицію від 19.08.2020. Крім того, імпортером у листі від 10.02.2021 вих. №118 було повідомлено, що будь-які інші документи у ході митного оформлення товару, задекларованого за ЕМД №UA110150/2021/001616 у 10-денний термін надаватись не будуть.
Відповідачем вказано, що митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ та ґрунтується на вартості товару, митна вартість яких вже визнана митними органами.
17.09.2021 від представника позивача - адвоката Молочка А.О. надійшла відповідь на відзив, у якій додатково наголошено, що ТОВ «ПК «ДТЗ» зазначає, що твердження відповідача про наявність розбіжностей у Наданих документах на підтвердження розрахованої декларантом митної вартості не можуть бути визнані обґрунтованими оскільки зазначені в Рішенні підстави для коригування митної вартості, визначеної декларантом жодним чином не впливають на розрахунок і на числові значення задекларованої митної вартості товарів в спірних випадках. Крім того, у Відзиві на позов відповідач зазначає ті ж самі доводи, які стали підставою для витребування додаткових документів та коригування митної вартості товарів, що і в спірному Рішенні про коригування.
Розгляд даної адміністративної справи мав відбутись до 30.09.2021 за правилами ст. 262 КАС України.
Відповідно до частини 6 статті 120 КАС України, якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Головуючий по справі суддя Юхно І.В. перебувала у відпустці у період з 23.09.2021 по 07.10.2021 включно, у зв`язку з чим суд розглядає справу по суті в перший робочий день - 08.10.2021.
Суд зазначає, що станом на 08.10.2021 відповідач правом на подання до суду заперечень не скористався.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
Видами діяльності позивача є: 46.61 Оптова торгівля сільськогосподарськими машинами й устаткованням (основний); 45.11 Торгівля автомобілями та легковими автотранспортними засобами; 45.40 Торгівля мотоциклами, деталями та приладдям до них, технічне обслуговування і ремонт мотоциклів; 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; 46.43 Оптова торгівля побутовими електротоварами й електронною апаратурою побутового призначення для приймання, записування, відтворювання звуку й зображення; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 47.42 Роздрібна торгівля телекомунікаційним устаткованням у спеціалізованих магазинах; 47.91 Роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет; 73.11 Рекламні агентства.
01.08.2019 між ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (Покупець) та компанією JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO.,LTD, Китай (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт № CF/12 (далі - Контракт), строком дії до 31.12.2021.
Пунктом 1.1 Контракту визначено, що Продавець продає, а Покупець купує «Товар», в асортименті, кількості та за цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного Контракту.
Відповідно до пункту 2.1 Контракту поставка Товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного Контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією.
Поставки здійснюються на умовах згідно правил ІНКОТЕРМС за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього Контракту. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені і ній, шляхом підписання додаткової угоди. У разі використання правил Інкотермс FOB (вільно на борту) у порту відвантаження продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити завантаження товару на борт зазначеного покупцем судна в узгоджену дату або в межах обумовленого терміну в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також виконати митні формальності, необхідні для вивозу. Покупець повинен за свій рахунок зафрахтувати судно і своєчасно сповістити продавця про терміни, умови та місце навантаження, назву, часу прибуття судна. Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення (п.3.1 та п.3.1.1 Контракту).
Положеннями пунктів 4.1-4.3 Контракту передбачено, що ціна на Товар визначається Покупцем і Продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього Контракту. За домовленістю сторін , у разі несвоєчасної оплати товару, ціна товару може змінюватись після здійснення поставки. Зміна ціни оформлюється додатковою угодою після чого Продавець повинен надати Покупцю коригуючу Специфікацію та інвойс. У ціну Товару включена вартість упаковки і маркування. Загальна сума Контракту - 4 500 000,00 USD.
Умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до контракту. За домовленістю сторін умови оплати, зазначені у Специфікації, можуть бути змінені шляхом укладання додаткової угоди (п.5.2 Контракту).
Згідно з пунктами 6.1 та 6.2 Контракту упаковка Товару повинна забезпечити повне збереження Товару при транспортуванні усіма видами транспорту з урахуванням перевалок, а також при зберіганні. Упаковка Товару не підлягає поверненню і призначена виключно для збереження Товару при транспортуванні і зберіганні.
В подальшому, між Сторонами було укладено наступні Специфікації (Додатки) №2020-9 від 21.08.2020 до Контракту:
- Специфікацію (Додаток) №2020-9 від 21.08.2020, відповідно до якої Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти товари згідно з даною Специфікацією (Трактори в асортименті) у кількості 2 позиції загальною вартістю 185 568,00 USD. У Специфікації визначені умови поставки - FOB Шанхай, Китай, а також умови оплати: 100% передоплата;
- Специфікацію (Додаток) №2020-9-z від 24.08.2020, відповідно до якої Продавець зобов`язується поставити, а Покупець прийняти товари згідно з даною Специфікацією (запасні частини для сількогосподарської техніки) у кількості 181 позиція загальною вартістю 9048,67 USD. У Специфікації визначені умови поставки - FOB Шанхай, Китай, а також умови оплати: оплата товару протягом 90 днів з моменту поставки товару.
06.01.2021 між ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (Покупець) та компанією JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO.,LTD (Продавець) укладено додаткову угоду №14 до Контракту № CF/12 від 01.08.2019, у якій пункт 6. Оплата товару за Специфікацією (Додатком) №2020-9-z від 24.08.2020 до Контракту викладено в наступній редакції: Оплата товару: 120 днів з моменту поставки товару.
08.10.2020 компанією JIANGSU CHNGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO.,LTD на виконання умов Контракту та Специфікацій №2020-9 від 21.08.2020, №2020-9-z від 24.08.2020 виставлено рахунок-фактура (інвойс) №CF2020-9 на визначений у зазначених Специфікаціях товар у кількості 183 позиції на загальну суму 194 616,67 USD.
Так, 08.02.2021 Позивачем до митного контролю та митного оформлення подано електронну митну декларацію (далі - ЕМД) №UA110150/2021/001616 на товари №1-45 Запасні частини до сільськогосподарської техніки в асортименті на загальну суму 9048,67 USD на умовах поставки FOB Шанхай (графа 20), до якої на підтвердження митної вартості товару позивачем надано (графа 44):
- зовнішньоекономічний договір (контракт) № CF/12 від 01.08.2019;
- Специфікацію (Додаток) №2020-9-z від 24.08.2020;
- рахунок-фактура (інвойс) №CF2020-9 від 08.10.2020;
- пакувальний лист (Packing list) б/н від 08.10.2020;
- коносамент (Bill of lading) №SHWS220100816D від 27.10.2020;
- договір ТЕО №337-К від 01.10.2019р.;
- заявку на ТЕО № 25 від 15.10.2020р.;
- рахунок № 256 від 02.12.2020р.;
- розрахунок транспортних витрат від 27.01.2021 року;
- акт виконаних робіт №19 від 02.12.2020р.;
- довідку про транспортні витрати від 06.11.2020р. №0611/1Т/2020.
- повідомлення щодо вивезення товарів з МС від 08.02.2021.
Враховуючи викладене, та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням п.2 та п.3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
4) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
5) виписку з бухгалтерської документації;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Крім того, у електронному повідомленні зазначено, що згідно п.6 ст. 53 МКУ, декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару. Строк подання документів 10 днів. Про відмову від подання додаткових документів або про бажання надати додаткові наявні у Декларанта документи, відповідач просив повідомити шляхом надіслання електронного повідомлення.
Листом від 10.02.2021 вих.№118 «Щодо надання додаткових документів за ЕМД №UA110150/2021/001616 від 08.02.2021 р.» на адресу начальнику ВМО-3 митного поста «Спеціалізований» Дніпровської митниці, ТОВ «ПК «ДТЗ» повідомило, що згідно з ч.3 ст.53 МКУ надання додаткових документів на вимогу митниці не є безумовним обов`язком декларанта. Умовою виконання вимоги митниці є наявність додаткових документів у підприємства. Підприємством для підтвердження митної вартості надані всі наявні документи, передбачені діючим законодавством. Ці документи у своїй сукупності не мають ніяких розбіжностей і дозволяють здійснити контроль та перевірку числових значень в повній мірі. Декларантом зазначено, що додатково надаються: прайс-лист з перекладом, комерційну пропозицію на товар з перекладом, а також повідомлено, що інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого за ЕМД №UA110150/2021/001616 товару у 10-денний термін надаватись не будуть у зв`язку з чим декларант просив здійснити оформлення за наявними документами. У якості додатків до листа було вказано: прайс-лист виробника з перекладом на українську мову; комерційна пропозиція виробника з перекладом на українську мову; додаткова угода №9 від 11.12.2020; додаткова угода №14 від 06.01.2021; платіжне доручення №290 від 29.01.21.
Митним органом направлено декларанту електронне повідомлення №2, у якому зазначено, що за результатами розгляду додатково наданих документів повідомлено наступне: 1. Відповідно до наданого платіжного доручення від 29.01.2021 №290 здійснено оплату у розмірі 17 120 дол. США. у призначенні платежу вказано: Payment freight contract 337-К dd 01.10.19, act 18, 19, 20 dd 02.12.2020, invoice 255, 256, 257 dd 02.12.2020. Акти виконаних робіт від 02.12.2020 №18, 20 та рахунки від 02.12.2020 №255, 257 до митного оформлення не надано, що унеможливлює перевірку сплаченої суми в рахунок оплати витрат на транспортування оцінюваної партії товару (рахунок №256, акт №19). 2. Щодо наданого прайс-листа від 12.08.2020, який за формою та змістом повторює надану комерційну пропозицію від 19.08.2020, що не відповідає вимогам ч. 2 п.2 статті 52 МКУ. Крім того, наданий прайс-лист містить загальну вартість по найменуванням товарів, що відповідає відомостям інвойсу від 08.10.2020 №CF2020-9, а не ціну товару за одиницю (шт.). 3. Декларантом надіслано додаткову угоду від 06.01.2021 №14 до контракту від 01.08.2019 №CF/12, відповідно до якої змінено умови оплати за специфікацією від 24.08.2020 №2020-9-z: оплата товару 120 днів з моменту поставки товару. Враховуючи дату підписання додаткової угоди №14, вказаний документ був у наявності у декларанта на момент подання митної декларації №UA110150/2021/001616 від 08.02.2021, проте одразу не надано, що викликає обґрунтовані сумніви у його достовірності. Банківські платіжні документи, що підтверджують оплату оцінюваної партії товару не надано (про що свідчить графа 33 рішення про коригування митної вартості).
11.02.2021 відповідач рішенням №UА110150/2021/000032/1 скоригував митну вартість товарів за резервним методом наступним чином:
- товару №1 - до рівня митної вартості товару «вироби для закупорювання та герметизації із пластмаси: пробки бензобаку», вагою нетто -54,9 кг, країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500070/2021/000214 від 12.01.2020 нарівні 2,17 дол. США/кг;
- товару №3 - до рівня митної вартості товару «шини та покришки пневматичні гумові нові для використання на сільськогосподарських або лісогосподарських транспортних засобах і машинах: Покришка з камерою», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500150/2020/207266 від 22.09.2020 на рівні 49,0627 дол. США/шт;
- товару №4 - до рівня митної вартості товару «вироби з вулканізованої гуми, крім твердої: Кільце ущільнювача, з гуми; Сальник гумовий», країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 0,36 кг, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500110/2020/018894 від 17.12.2020 на рівні 1,6664 дол.США/кг;
- товару №5 - до рівня митної вартості товару «Дзеркала скляні заднього огляду для транспортних засобів», країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 236,6 кг, 500 шт, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500070/2020/505000 від 29.12.2020 на рівні 1,519 дол.США/шт;
- товару №6 - до рівня митної вартості товару «Запасні частини до тракторів, частини та пристрої моторних транспортних засобів, інші труби, трубки і профілі порожнисті (наприклад з відкритим швом чи зварні, клепані або з`єднані аналогічним способом) з чорних металів. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки: Маслопровід, торгівельна марка DW», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною контракту на умовах поставки FOB, вагою нетто 1.6 кг, за ЕМД №UA110150/2020/ 010135 від 24.06.2020 нарівні 1,67 дол.США/кг;
- товару №8 - до рівня митної вартості товару «Вироби з чорних металів інші, виготовлені методами токарної та фрезерної обробки, запасні частини до сільськогосподарської техніки. Не військового призначення: Кришка підшипника верхня DF404 DH - 10 шт. Кришка диференціала заднього моста DF404 DHL - 3 шт. Корпус піввісі заднього моста DF404 DHL - 4 шт. Кришка важеля DF244DHX/DHL -5 шт. Кришка підйомника задня ліва DF354/404 - 2шт. Кришка підйомника задня права DF354/404 - 2шт. Кришка підшипника верхня DF244 - 8шт. Кожух маховика КМ385ВТ-47Е6А - 2шт.Кожух маховика КМ385ВТ-47Е10 - 2шт. Кожух маховика KM385BT-4747F -2шт.Корпус підйомника DF240/244 - 1шт. Кришка підйомника передня DF354/404 - 1шт.», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною контракту на умовах поставки FOB, вагою нетто 289,02 кг, за ЕМД №UA110150/2021/000741 від 21.01.2021 нарівні 1,4110 дол.США/кг;
- товару №9 - до рівня митної вартості товару «Замки, що використовуються у моторних транспортних засобах: Замок запалювання» країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 1,6 кг, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди, на умовах поставки CFR, за ЕМД №114500020/2021 /472 від 06.01.2021 нарівні 4,0874 дол.США/кг;
- товару №10 - до рівня митної вартості товару «Фурнітура з недорогоцінних металів для транспортних засобів, що не містять у своєму складі передавачі та приймачі - кронштейни ресор,кронштейни для фільтрів» країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 597,9 кг, митне оформлення якого здійснено за резервним методом, на умовах поставки CFR, за ЕМД № UA 500070/2021/972 від 04.02.2021 на рівні 4,07 дол.США/кг;
- товару №11 - до рівня митної вартості товару «Частини, призначені виключно або переважно для двигунів товарної позиції 8407 або 8408: Блок циліндрів дизельного двигуна; Форсунка системи упорскування двигуна; Поршнева група, для двигуна внутрішнього згоряння; Поршень для двигуна внутрішнього згоряння; Поршень для двигуна внутрішнього згоряння; Комплект поршневих кілець для дизельного двигуна; Головка блоку циліндрів дизельного двигуна; Головка блоку циліндрів дизельного двигуна; Головка блоку циліндрів дизельного двигуна; Клапан двигуна внутрішнього згоряння; Розпилювач форсунки, системи упорскування двигуна; Палець поршня, для дизельного двигуна», країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 426,71 кг, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди, на умовах поставки CFR, за ЕМД № UA500020/2021/001275 від 14.01.2021 нарівні 3,77 дол.США/кг;
- товару №12 - до рівня митної вартості товару «частини силових установок: Ричаг керування, призначен для керування гідророзподілювачем для тракторів», країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 363,1 кг, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди, на умовах поставки СРТ, за ЕМД № UA204120/2020/133875 від 29.12.2020 нарівні 3,7758 дол.США/кг;
- товару №13 - до рівня митної вартості товару «насоси для поршневих двигунів внутрішнього згоряння, не інжекційні: Насос», країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 60,72 кг, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди, на умовах поставки СРТ, за ЕМД № UA500150/2020/211528 від 28.12.2020 нарівні 8,7123 дол.США/шт;
- товару №14 - до рівня митної вартості товару «вентилятори осьові, не для цивільної авіації, не для промислового складання моторних транспортних засобів :Вентилятор», країна виробництва та відправлення - Китай, вага нетто - 5,5 кг, 10 шт, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди, на умовах поставки СРТ, за ЕМД № UA500150/2020/209829 від 24.11.2020 нарівні 1,34 дол.США/шт;
- товару №15 - до рівня митної вартості товару «Фільтри повітряні», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки FOB, вагою нетто 88 кг, за ЕМД № UA100080/2020/530620 від 18.12.2020 нарівні 8,01 дол.США/кг;
- товару №16 - до рівня митної вартості товару «арматура для трубопроводів, крани кульові та конічні: паливний кран», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 19,29 кг, за ЕМД № UA100310/2021/403182 від 08.02.2021 на рівні 4,0176 дол.США/кг;
- товару №17 - до рівня митної вартості товару «Підшипники роликові голчасті: Підшипник», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 5,52 кг, за ЕМД № UA500150/2020/210679 від 12.12.2020 на рівні 2,5091 дол.США/кг;
- товару №18 - до рівня митної вартості товару «Вали колінчасті, сталеві: Колінвал», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, вагою нетто 21,52 кг, за ЕМД №UA500020/2020/239208 від 21.12.2020 на рівні 2,30 дол.США/кг;
- товару №19 - до рівня митної вартості товару «Вали трансмісійні, не з`єднані шарнірно, для використання у обладнанні на станціях технічного обслуговування моторних транспортних засобів, в асортименті: Вал», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 20,95 кг, за ЕМД №UA500490/2020/507324 від 16.12.2020 на рівні 2,2912 дол.США/кг;
- товару №20 - до рівня митної вартості товару «Корпуси підшипників без вмонтованих кулькових або роликових підшипників, не для цивільної авіації: Корпус підшипника» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 44,99 кг, за ЕМД №UA500500/2020/504249 від 01.09.2020 на рівні 2,30 дол.США/кг;
- товару №21 - до рівня митної вартості товару «Шківи та маховики сталеві: Маховик» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 69,96 кг, за ЕМД №UA500150/2020/211077 від 20.12.2020 на рівні 2,30 дол.США/кг;
- товару №22 - до рівня митної вартості товару «Пристрої для з`єднання валів, з чорних металів: Муфта» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, вагою нетто 4,4 кг, за ЕМД №UA100340/2020/522883 від 21.12.2020 на рівні 2,30 дол.США/кг;
- товару №23 - до рівня митної вартості товару «Елементи передач, представлені окремо, зубчасті колеса, для використання у обладнанні на станціях технічного обслуговування моторних транспортних засобів, в асортименті: Шестерня» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 29,28 кг, за ЕМД №UA500490/2020/507324 від 16.12.2020 нарівні 2,29 дол.США/кг;
- товару №24 - до рівня митної вартості товару «Прокладки з листового металу в комбінації з іншим матеріалом: Прокладка циліндра» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 28,65 кг, за ЕМД №UA500150/2021/001223 від 06.02.2021 на рівні 2,52 дол.США/кг;
- товару №25 - за ціною договору щодо ідентичних товарів (ст.59 МКУ) до рівня митної вартості товару «Акумулятори електричні прямокутної форми, що використовуються для запуску поршневих двигунів. Свинцеві, працюють на рідкому кислотному електроліті. Для ремонту і технічного обслуговування сільськогосподарської техніки, не військового призначення: Акумулятор 65-80Аг (22-24 к.с.) - 2шт» країна виробництва та відправлення - Китай, виробник JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки FOB, вагою нетто 42,4 кг, 2 шт, за ЕМД №UA110150/2020/014361 від 31.08.2020 нарівні 37,1010 дол.США/шт;
- товару №26 - до рівня митної вартості товару «Генератор автомобільний, не для промислового складання транспортних засобів: Генератор» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, вагою нетто 25,8 кг, за ЕМД №UA100340/2020/522883 від 21.12.2020 нарівні 6,2721 дол.США/кг;
- товару №27 - до рівня митної вартості товару «Обладнання електроосвітлювальне, які використовуються на моторних транспортних засобах: фари задні та передні» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки DAP, вагою нетто 55 кг, за ЕМД №UA100020/2020/055803 від 16.12.2020 на рівні 3,96 дол.США/кг;
- товару №28 - до рівня митної вартості товару «Прилади звукової сигналізації на моторні транспортні засоби: сигнал заднього ходу: Sіgnаl/Сигнал» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки CFR, вагою нетто 15,8 кг, за ЕМД №UA500070/2021/000415 від 16.01.2021 нарівні 3,94 дол.США/кг;
- товару №29 - до рівня митної вартості товару «Реле для напруги не більш як 60 В для сили струму не більш як 2 А» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, вагою нетто 7,17 кг, за ЕМД №UA500150/2021/001350 від 09.02.2021 на рівні 8,0335 дол.США/кг;
- товару №30 - до рівня митної вартості товару «Вимикачі та перемикачі кнопкові для напруги не більш як 60 В, без вмісту радіообладнання, радіоприймачів та радіопередавачів: Вимикач» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, вагою нетто 1,87 кг, за ЕМД №UA500150/2021/001350 від 09.02.2021 на рівні 8,0215 дол.США/кг;
- товару №31 - до рівня митної вартості товару «Комплекти проводів для свічок запалення та комплекти проводів інших типів, які використовуються в моторних транс.засобах» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, вагою нетто 12,91 кг, за ЕМД №UA500110/2020/018894 від 17.12.2020 на рівні 3,34 дол.США/кг;
- товару №32 - до рівня митної вартості товару «Частини та пристрої для кузовів моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705. Запасні частини до сільськогосподарської техніки, тракторів цивільного призначення: Переднє ліве крило - 1шт. Переднє праве крило - 1шт.Облицювання приладовій панелі» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки FOB, вагою нетто 37 кг, за ЕМД №UA110150/2020/018906 від 16.11.2020 на рівні 3,85 дол.США/кг;
- товару №33 - до рівня митної вартості товару «Частини гальм і гальмових систем з підсилювачами: Набір гальмівних колодок» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500020/2020/239208 від 19.12.2020 на рівні 4,2243 дол.США/кг;
- товару №34 - до рівня митної вартості товару «Частини коробок передач мотоблоків та мототракторів, не штамповані із сталі(вилки, корпуси)» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500070/2021/001108 від 08.02.2021 нарівні 6,16 дол.США/кг;
- товару №35 - до рівня митної вартості товару «Мости ведучі. Задня вісь» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, за ЕМД №UA500020/2020/234845 від 14.11.2020 на рівні 6,0205 дол.США/кг;
- товару №36 - до рівня митної вартості товару «Запасні частини до вантажного a/м «FOTON» вантажопідйомністю до 75т - частини ведучих мостів, з чорних металів, не штамповані: Корпус диференціала» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки FOB, вага нетто 126 кг, за ЕМД №UA807170/2020/060740 від 12.11.2020 на рівні 5,2262 дол.США/кг;
- товару №38 - до рівня митної вартості товару «Частини та пристрої моторних транспортних засобів товарних позицій 8701-8705, системи підвіски та їх частини», країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, вага нетто 66,74 кг, за ЕМД № UA500020/2020/239208 від 19.12.2020 нарівні 7,02 дол.США/кг;
- товару №39 - до рівня митної вартості товару «Радіатори водяні системи охолодження та опалення не для промислового складання моторних транспортних засобів до дизельних двигунів з запалюванням від стиснення до автотракторної та сільськогосподарської техніки. Радіатор» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки FOB, вага нетто 1150 кг, за ЕМД № UA110240/2021/000207 від 27.01.2021 на рівні 9,26 дол.США/кг;
- товару №40 - до рівня митної вартості товару «Глушники та вихлопні труби в розібраному стані» країна виробництва та відправлення -Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки FOB, вага нетто 140,94 кг, за ЕМД № UA100120/2020/638550 від 11.12.2020 на рівні 4,25 дол.США/кг;
- товару №41 - до рівня митної вартості товару «Зчеплення у складенні та їх частини» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, за ЕМД № UA500020/2020/239208 від 21.12.2020 на рівні 5,7779 дол.США/кг;
- товару №42 - до рівня митної вартості товару «Колесо кермове для с/г трактора» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за резервним методом на умовах поставки СРТ, за ЕМД № UA807200/2021/000952 від 25.01.2021 на рівні 6,16 дол.США/кг;
- товару №43 - до рівня митної вартості товару «Запасні частини для електромобілів, нові: трос» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки CFR, за ЕМД № UA500490/2020/505922 від 19.11.2020 нарівні 5,02 дол.США/кг;
- товару №44 - до рівня митної вартості товару «Ручні інструменти для вимірювання лінійних розмірів, не містять радіообладнання. Щуп масла» країна виробництва та відправлення - Китай, митне оформлення якого здійснено за ціною угоди на умовах поставки СРТ, за ЕМД № UA500150/2020/211077 від 20.12.2020 на рівні 1,5203 дол.США/кг;
Оскаржуване рішення мотивовано тим, що враховуючи зазначені в повідомленні митниці результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за ЕМД №UA110150/2021/001616 від 08.02.2020, відмова декларанта від надання додаткових документів, ненадання документів у спростування виявлених невідповідностей, що унеможливлює перевірити числове значення вартості заявленого товару, відсутність документального підтвердження повноти включення складових митної вартості, відсутність документального підтвердження ціни, що фактично сплачена, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно п.2. ст.58 МКУ, п.6 ст.54 МКУ. Митницею приймається рішення про коригування митної вартості. Митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ, за результатами якого встановлено відсутність митних оформлень за ціною угоди (вартість операції) ідентичних/подібних товарів в понятті ст.59-60 МКУ, ввезених на митну територію України у наближений час, що унеможливлює застосування методів визначення митної вартості товару за ціною щодо ідентичних (ст.59 МКУ) та подібних (ст.60 МКУ) товарів до інших товарів за ЕМД. Відсутність у митниці та не надання декларантом необхідних документів унеможливила застосування методів на основі віднімання та на основі додавання вартості товарів. У разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-г - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ та ґрунтується на вартості товару, митна вартість яких вже визнана митними органами.
Крім того, Дніпровською митницею Держмитслужби прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110150 від 11.02.2021, яка не є предметом заявленого до розгляду спору.
Не погодившись із прийнятим рішенням про коригування митної вартості, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, суд вважає за необхідне зазначити, що під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України; далі - МК України; в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Частиною 1 статті 7 МК України визначено, що встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою , контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч.1, 2, 3 ст. 54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті.
Приписами ст. 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
Згідно п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2-4 ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених ч.6 ст.54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Передбачене ч.5 ст.54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені частиною третьою статті 53 МК України, - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Тобто, наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України.
З матеріалів справи вбачається, що оскаржуваним рішенням, митну вартість товару скориговано за результатами проведення перевірки документів, які надані на підтвердження заявленої митної вартості товару у відповідності до ст. 337 МК України.
При цьому, суд звертає увагу, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Викладена правова позиція неодноразово висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 25.06.2020 у справі № 805/2380/16-а, від 20.10.2020 у справі №809/1056/16, від 02.03.2021 у справі № 809/857/17.
Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Крім того, суд звертає увагу, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Такий висновок суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постановах від 19.02.2019 у справі № 805/2713/16-а, від 10.06.2020 у справі № 1.380.2019.004752, від 25.06.2020 у справі № 805/2380/16-а.
В ході судового розгляду справи з`ясовано, що підставою для витребування додаткових документів слугувало спрацювання форми контролю системи управління ризиками, а також наявність в інформаційній базі митного органу рішень про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству за вищою митною вартістю.
Так, при проведенні перевірки документів, які надані декларантом у підтвердження заявленої митної вартості товарів, посадовою особою митниці відносно спірної ЕМД встановлені наступні розбіжності:
1) ТОВ «ПК «ДТЗ» до митного контролю та оформлення 08.02.2021 за ЕМД №UА110150/2021/001616 заявлено партію товару, імпортовану за угодою з виробником (в гр.44 код 4104) від 01.08.2019 №CF/12 з JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD. У рахунку-інвойс №CF2020-9 від 08.10.2020 наявне посилання на контракт від 01.08.2019 №CF/12 та Специфікацію №2020-9 від 24.08.2020, що до митного оформлення декларантом не надано. У гр.44 ЕМД наявна Специфікація №2020-9-z від 24.08.2020. Найменування, кількість та вартість товару за Специфікацією №2020-9-z від 24.08.2020 не відповідає відомостям інвойсу №CF2020-9 від 08.10.2020;
2) відповідно до електронного інвойсу, виробником товару є JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD. Проте, в наданих комерційних та товаросупровідних документах відсутнє посилання на вказану компанію як виробника товару, лише як на «Продавця»;
3) відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB - Shanghai, China, згідно Інкотермс. Враховуючи заявлений характер зовнішньоекономічної угоди - контракт з виробником, умови поставки FOB, пункт 3.1.1 Контракту від 01.08.2019 №CF/12 продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано.
4) відповідно п.5.2 контракту від 01.08.2019 №CF/12 умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до Контракту. У наданій декларантом Специфікації №2020-9-z від 24.08.2020 зазначено, що оплата товару здійснюється протягом 90 днів з моменту поставки товару. Враховуючи комерційні умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до відомостей коносаменту №SHWS220100816В, товар було завантажено на судно - 27.10.2020. Термін оплати товару минув - 25.01.2021, у зв`язку з чим запропоновано надати банківські платіжні документи у відповідності до ч.2 ст.53 МКУ;
6) відповідно до відомостей коносаменту №SHWS220100816В морське перевезення оцінюваної партії товару здійснено компанією агентом LLC «FOSDYKE GROUP». П.2.2.6 договору про надання ТЕО від 01.10.2019 №337-К передбачено, що Експедитор проводить розрахунки з портами, транспортними та іншими організаціями. Згідно з п.3.1.3 договору про надання ТЕО від 01.10.2019 №337-К Клієнт має право вимагати від Експедитора надання інформації про хід перевезення вантажу. Враховуючи виявлені невідповідності в транспортних документах, використовуючи право Клієнта, передбачене п.3.1.3 договору про надання ТЕО, у зв`язку з чим запропоновано надати документи від фактичного перевізника;
7) відповідно до п. 4.7. Договору від 01.10.2019 №337-К Сторони щомісячно складають і підписують Акт виконаних робіт. Експедитор не пізніше 5 числа місяця, наступного за звітним, направляє на адресу Клієнта Акт виконаних робіт за попередній місяць. Наданий декларантом Акт виконаних робіт №19 від 02.12.2020, підписаний та засвідчений печатками OU Geoservice та ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ», містить відомості про вартість наданих послуг з ТЕО в грудні 2020 та укладений з порушенням вимог п.4.7 Договору від 01.10.2019 №337-К;
8) згідно п.4.2 договору ТЕО №337-К від 01.10.2019 - оплата здійснюється протягом 45 днів з моменту виставлення рахунку. Враховуючи дату виставлення рахунку №256 - 02.12.2020, термін оплати минув 16.01.2020. Банківські платіжні документи щодо здійснення оплати за послуги ТЕО декларантом не надано. Довідка про транспортні витрати від 06.11.2020 №0611/1Т/2020 не містить інформації щодо коносаменту, за яким здійснено перевезення, ваги товарів. Надання будь-яких доповнень, внесення змін або довідок не передбачено умовами Договору ТЕО від 01.10.2019 №337-К. Вказана довідка про транспортні витрати від 06.11.2020 №0611/1Т/2020 не є бухгалтерським документом.
Крім того, за результатами розгляду додаткових документів митницею повідомлено наступне:
- відповідно до наданого платіжного доручення від 29.01.2021 №290 здійснено оплату у розмірі 17 120 дол.США. у призначенні платежу вказано: Payment freight contract 337-К dd 01.10.19, act 18, 19, 20 dd 02.12.2020, invoice 255,256,257 dd 02.12.2020. Акти виконаних робіт від 02.12.2020 №18.20 та рахунки від 02.12.2020 №255.257 до митного оформлення не надано, що унеможливлює перевірку сплаченої суми в рахунок оплати витрат на транспортування оцінюваної партії товару (рахунок №256, акт №19);
- щодо наданого прайс-листа від 12.08.2020, який за формою та змістом повторює надану комерційну пропозицію від 19.08.2020, що не відповідає вимогам ч. 2 п.2 статті 52 МКУ. Крім того, наданий прайс-лист містить загальну вартість по найменуванням товарів, що відповідає відомостям інвойсу від 08.10.2020 №CF2020-9, а не ціну товару за одиницю (шт.);
- декларантом надіслано додаткову угоду від 06.01.2021 №14 до контракту від 01.08.2019 №CF/12, відповідно до якої змінено умови оплати за специфікацією від 24.08.2020 №2020-9-z: оплата товару 120 днів з моменту поставки товару. Враховуючи дату підписання додаткової угоди №14, вказаний документ був у наявності у декларанта на момент подання митної декларації №UA110150/2021/001616 від 08.02.2021, проте одразу не надано, що викликає обґрунтовані сумніви у його достовірності.
Щодо наведених зауважень митного органу, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Суд вважає безпідставними посилання митного органу на невідповідність найменування, кількість та вартість товару за Специфікацією №2020-9-z від 24.08.2020 не відповідає відомостям інвойсу №CF2020-9 від 08.10.2020 з огляду на таке.
Матеріалами справи підтверджено, що компанією JIANGSU CHNGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO.,LTD виставлено Позивачу рахунок-фактура (інвойс) від 08.10.2020 №CF2020-9 на товар у кількості 183 позиції на загальну суму 194 616,67 USD, в якому наявне посилання на Контракт від 01.08.2019 №CF/12 та Специфікації №2020-9 від 21.08.2020, №2020-9-z від 24.08.2020.
Поряд із цим, суд вважає правомірним посилання позивача про те, що Специфікація №2020-9 від 24.08.2020 товариством не укладалася, а між сторонами була укладена №2020-9 від 21.08.2020, у якій узгоджена поставка товарів - тракторів в кількості 2 товарні позиції, тоді як умовами Специфікації №2020-9-z від 24.08.2020 узгоджена поставка запасних частин, які й заявлені декларантом до митного оформлення за спірною ЕМД.
Таким чином, оскільки за ЕМД від 08.02.2021 №UA110150/2021/001616 декларувалися запасні частини з загальної товарної партії, зазначеної в інвойсі від 08.11.2021 №CF2020-9 та в Специфікації від 24.08.2021 №2020-9-z. При цьому, найменування, загальна вартість, кількість товару, зазначена в митній декларації, відповідає інформації, що міститься в наданій Специфікації від 24.08.2021 №2020-9-z, то ненадання Декларантом Специфікації №2020-9 від 21.08.2020 не може бути підставою для невизнання митним органом визначеної Декларантом митної вартості товару, оскільки вказана Специфікація не має жодного впливу на правильність визначення митної вартості партії товару за спірною ЕМД.
Щодо аргументів митниці про відсутність в наданих комерційних та товаросупровідних документах посилання на компанію JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD як на виробника товару, суд вважає за необхідне зазначити, що у графі 44 ЕМД декларантом було заявлено характер угоди -контракт з виробником (4104).
Так, відповідно до Класифікатора документів, сертифікатів, дозволів та додаткової інформації, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» код документа «4104» - це зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів.
Проте, суд вважає за необхідне звернути увагу, що в силу ч.2 ст.53 МК України документи на підтвердження виробника товарів, що декларуються, не є документом, який підтверджує митну вартість товару та митним органом в ході судового розгляду жодним чином не було обґрунтовано яким чином наведені обставини вплинули чи могли вплинути на складові митної вартості. В оскаржуваному рішенні та електронному повідомленні №1 лише наведене формальне твердження про те, що з`ясування питання виробника впливає на врахування в ціні товару торгівельної надбавки за перепродаж.
При цьому, суд звертає увагу, що затвердженої форми зовнішньоекономічного контракту та інвойсу, а також вимог щодо її заповнення, в тому числі й зазначення виробника товару, законодавством України не передбачено.
Водночас, відповідно до Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Мінфіну №651 від 30.05.12, виробник зазначається у електронному інвойсі за наявності у товаросупровідних та комерційних документах.
Суд наголошує, що у Специфікації від 24.08.2021 №2020-9-z зазначено виробником запасних частин є саме компанія JIANGSU CHANGFA AGRICULTURAL EQUIPMENT CO., LTD.
Щодо твердження митниці про ненадання Декларантом документального здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги), оскільки відповідно до пункту 3.1.1 Контракту продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Згідно з умовами Контракту конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. У разі використання правил Інкотермс FOB (вільно на борту) у порту відвантаження продавець зобов`язаний за свій рахунок здійснити завантаження товару на борт зазначеного покупцем судна в узгоджену дату або в межах обумовленого терміну в названому порту відвантаження відповідно до звичаїв порту, а також виконати митні формальності, необхідні для вивозу. Покупець повинен за свій рахунок зафрахтувати судно і своєчасно сповістити продавця про терміни, умови та місце навантаження, назву, часу прибуття судна. Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення (п.3.1 та п.3.1.1 Контракту).
Крім того, у Специфікації від 24.08.2021 №2020-9-z Сторонами визначені умови умовах поставки FOB Шанхай (Китай) у відповідності до Інкотермс 2010.
Відповідно до Інкотермс 2010 умови поставки FOB (… named port of shipment) англ. Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) означають, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміну FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту.
При цьому, суд наголошує, що відповідно до п.7 ч.3 ст.53 МК України копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що подається для підтвердження заявленої митної вартості товарів декларантом (за наявності).
В той же час, суд вважає правомірними твердження позивача про те, що Контрактом № CF/12 (п. 3.5, п.3.6) сторонами узгоджені документи, які повинні надаватись компанією-продавцем для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація країни відправлення відсутня. Таким чином, Покупець не має права вимагати від іншої сторони документи, надання яких не передбачено Контрактом.
Суд також звертає увагу, що відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 19.03.2019 у справі № 810/4116/17, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути самостійною підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, а надання митної декларації країни відправлення не є обов`язковим для підтвердження митної вартості товару.
Щодо зауважень митниці про зміну Сторонами умов оплати товару у додатковій угоді від 06.01.2021 №14 до контракту від 01.08.2019 №CF/12, суд наголошує, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких повинна здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів в достовірності задекларованої митної вартості.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування митним органом додаткових документів у декларанта.
Наведені висновки щодо умов оплати за товар неодноразово висловлювались Верховним Судом при прийнятті рішень по справам про коригування митної вартості, зокрема у постановах від 11.04.2018 у справі №804/4680/16, від 30.11.2018 у справі №815/4044/15, від 11.06.2019 у справі № 813/1755/17 від 29.07.2020 у справі №420/1709/19.
Поряд із цим, лише сам факт ненадання додаткової угоди від 06.01.2021 №14 до контракту від 01.08.2019 №CF/12 разом із ЕМД №UA110150/2021/001616 від 08.02.2021 не може свідчити про обґрунтованість сумнівів відповідача у його достовірності, оскільки митним органом не наведено жодних зауважень щодо вказаної додаткової угоди.
Більш того, надана до матеріалів копія додаткової угоди від 06.01.2021 №14 до контракту від 01.08.2019 №CF/12 містить печатки та підписи обох Сторін Контракту, у зв`язку з чим такі посилання митниці не підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами.
До митного оформлення спірного товару декларантом в якості підтвердження витрат на транспортування було надано: договір ТЕО №337-К від 01.10.2019р.; заявку на ТЕО № 25 від 15.10.2020р.; рахунок № 256 від 02.12.2020р.; розрахунок транспортних витрат від 27.01.2021 року; акт виконаних робіт №19 від 02.12.2020р.; довідку про транспортні витрати від 06.11.2020р. №0611/1Т/2020.
Так, між ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (Клієнт) та компанією OU GEOSERVICE, Естонія (Експедитор) укладено договір транспортно-експедиторського обслуговування від 01.10.2019 №337-К (далі - Договір ТЕО), відповідно до п.1.2 якого під кожне конкретне перевезення Клієнт подає Експедитору письмову заявку на експедирування за інформацією про найменування та кількості вантажу, маршруту перевезення (порт навантаження, порт вивантаження, місце доставки вантажу), заплановану дату надання вантажу відправником, тип транспортного засобу, дані про вантажовідправника і вантажоодержувача та іншу необхідну інформацію, що стосується організації ТЕО. При підтвердженні заявки Експедитор зазначає в заявці перелік послуг, їх вартість, розмір плати Експедитора. Підписана Сторонами заявка є невід`ємною частиною даного Договору.
Експедитором виставлено Клієнту рахунок від 02.12.2020 №256 на оплату за ТЕО в грудні 2020 року (морський фрахт з урахуванням перевалки по MRSU4157843, GESU6129160, SUDU5602123, CAIU8317781, MSKU0085929, GESU6349587 коносаменту №SHWS220100816В за маршрутом Шанхай, Китай - Південний, Україна - 6000,00 USD. Всього: 6420 USD.
Крім того, між Сторонами Договору ТЕО підписано акт виконаний робіт від 02.12.2020 №19, відповідно до якого Експедитором у грудні 2020 року було надано послуги з транспортно-експедиторського обслуговування на суму 6420,00 USD. (ТЕО за межами України - 420,00 USD, морський фрахт з урахуванням перевалки по маршруту Шанхай, Китай - Південний, Україна - 6000,00 USD.
Поряд із цим, відповідно до довідки про транспортні витрати від 06.11.2020р. №0611/1Т/2020, виданої компанією OU GEOSERVICE Декларанту, сума транспортних витрат на перевезення вантажу в контейнерах MRSU4157843, GESU6129160, SUDU5602123, CAIU8317781, MSKU0085929, GESU6349587, які слідують з Шанхая, Китай на адресу компанії ТОВ «ПК «ДТЗ» до кордону України складає 6420,00 USD, в тому числі ТЕО за межами кордону України 420,00 USD та морське перевезення 6000,00 USD, з урахуванням перевалки.
Водночас, ТОВ «ПК «ДТЗ» до митного органу наданий розрахунок транспортних витрат лист від 27.01.2021 вих.№90, відповідно до якого частка транспортних витрат, що додаються в розрахунку митної вартості при митному оформленні запчастин складає 534,00 USD. При цьому, вказано, що розрахунок було проведено шляхом ділення загальної суми фрахту за рахунком №256 від 02.12.2020 р. на загальну вагу брутто за коносаментом №SHWS220100816В від 27.10.2020 та подальшим множенням на вагу брутто поданого товару до митного оформлення.
Окрім цього, декларантом було додатково надано митному органу платіжне доручення від 29.01.2021 №290, яким ТОВ «ПК «ДТЗ» здійснено оплату на адресу компанії OU GEOSERVICE у загальному розмірі 17 120 дол. США. із зазначенням призначення платежу: Payment freight contract 337-К dd 01.10.19, act 18, 19, 20 dd 02.12.2020, invoice 255, 256, 257 dd 02.12.2020.
Водночас, суд звертає увагу, що митним органом не вказано вплив допущення декларантом розбіжності щодо транспортних витрат у розмірі 0,51 дол.США на митну вартість заявленої до митного оформлення партії товару, а також не обґрунтовано вплив такої розбіжності на суми митних платежів, що підлягали сплаті декларантом.
При цьому, суд наголошує, що наявність певних незначних недоліків (технічних помилок, розбіжностей) у первинних документах, наданих на підтвердження митної вартості товару, не повинно розцінюватися як обставина, яка виключає можливість врахування таких документів для митного оформлення товарів та не є підставою для висновку про недостовірність усієї інформації, що у них міститься, якщо за результатами дослідження інших даних (сукупності решти відомостей, що викладені в документах) та доказів можна достовірно визначити митну вартість товару.
Наведеної правової позиції дотримується Верховний Суд, в тому числі у постановах від 11.12.2019 у справі №420/2315/19, від 16.07.2020 у справі № 815/2731/18.
Разом із тим, суд вважає, що правовідносини між Експедитором та компанією LLC «FOSDYKE GROUP» жодним чином не впливають на транспортні витрати, як складову митної вартості товару.
Суд також вважає безпідставними твердження митного органу про те, що Акт виконаних робіт №19 від 02.12.2020, підписаний та засвідчений печатками OU Geoservice та ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ», складений з порушенням п.4.7 Договору від 01.10.2019 №337-К, з огляду на наступне.
Так, пунктом 4.7 Договору ТЕО, зокрема, встановлено, що сторони щомісяця складають та підписують Акт виконаних робіт. Експедитор, не пізніше 5 числа місяця, що слідує за звітним, направляє на адресу Клієнта Акт виконаних робіт за попередній місяць. Клієнт протягом 5 діб, з моменту отримання Акта виконаних робіт повинен підписати його, завірити печаткою та направити Експедитору.
Тобто, положеннями вказаного пункту визначений граничний термін узгодження та підписання Сторонами Договору ТЕО Акту виконаних робіт, проте застережень щодо підписання Акту виконаних робіт раніше 5 числа місяця, що слідує за звітним, умови Договору ТЕО не містять.
Зауваження митного органу про ненадання Декларантом актів виконаних робіт від 02.12.2020 №18, 20 та рахунків від 02.12.2020 №255,257, суд вважає безпідставними, оскільки до митного оформлення ТОВ «ПК «ДТЗ» було надано рахунок №256 від 02.12.2020року, довідку про транспортні витрати від 06.11.2020 №0611/11/2020, акт виконаних робіт №19 від 02.12.2020 року, платіжне доручення №290 від 29.01.2021 року, що у своїй сукупності не мали розбіжностей та повністю підтверджували числові значення транспортних витрату розмірі 6420 дол.США.
Також не заслуговують на увагу посилання митниці про те, що довідка про транспортні витрати від 06.11.2020 №0611/1Т/2020 не містить інформації щодо коносаменту, за яким здійснено перевезення, ваги товарів, як на підставу для невизнання заявленої декларантом митної вартості товару, оскільки відповідачем жодним чином не було доведено яким чином відсутність у довідці про транспортні витрати посилань на коносамент та вагу товарів впливає на числові значення складових митної вартості.
Більш того, суд звертає увагу суду, що форма довідки про транспортні витрати законодавчо не закріплена, а тому твердження митного органу про те, що посилання на коносамент та вагу товарів є обов`язковими реквізитами для такого документу, є безпідставним.
Суд також вважає необґрунтованими зауваження митниці до додатково наданого декларантом прайс-листа, оскільки прайс-лист є документом довільної форми, до якого чинне законодавство не встановлює вимог щодо форми та змісту. Наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов оплати, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.
Отже, суд зазначає, що зауваження митниці відносно прайс-листа не є підставою для витребування додаткових документів або неврахування його, як документу, підтверджуючого вартість товару, а також для коригування заявленої декларантом митної вартості товару.
Щодо аргументів відповідно до цінової бази даних митних органів наявні митні оформлення подібних товарів за ціною за одиницю вище ніж заявлена, суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Наведений висновок узгоджується зі сталою правовою позицією Верховного Суду, яка викладена зокрема у постановах від 23.07.2019 по справі № 1140/3242/18 та від 02.03.2021 у справі № 380/842/20.
Крім того, суд звертає увагу, що згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України № 598 від 24.05.2012, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Проте, суд наголошує, що в графі 33 спірного рішення про коригування митної вартості товарів міститься лише посилання на цінову інформацію, обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів за певними митними деклараціями без посилання комерційні умови тощо. При цьому, умови поставки за використаними деклараціями у більшості не відповідають умовам за спірною ЕМД, а також щодо товарів №29 та №30 митницею використані ЕМД які подані до митного оформлення пізніше, ніж спірна ЕМД.
Таким чином, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем в ході судового розгляду не було обґрунтовано взаємозв`язок між встановленими митним органом під час митного оформлення спірної ЕМД розбіжностями із складовими митної вартості заявленого до митного оформлення ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ».
Отже, з урахуванням фактичних обставин справи, суд приходить до висновку, що виявлені митним органом розбіжності є формальними та несуттєвими, які не впливають на рівень заявленої митної вартості, тому доводи відповідача про те, що подані позивачем документи не дозволяли у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни, не відповідають встановленим фактичним обставинам справи.
Відповідно до положень ст. 53 Митного кодексу України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи, проте не надання додаткових документів не є підставою для здійснення коригування митної вартості.
Водночас, суд наголошує, що приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Проте, відповідачем під час судового розгляду не надано жодних доказів недостовірності заявленої ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Наведений висновок корелюється з правовою позицією, що викладена в постанові Верховного Суду від 13.02.2020 по справі №810/1175/16.
Отже, з огляду на фактичні обставини справи та, враховуючи правові позиції Верховного Суду, суд приходить до висновку, що в заявленому розгляду спорі розбіжності, на які посилається відповідача, не могли свідчили про наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості.
Відповідно до ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57 МК України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57 МК України).
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).
Відповідно до п.4 ст.57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1 ст.57 МК України.
Судом також враховано, що в спірному рішення митним органом не було підтверджено належними доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за цей товар; не спростована правильність визначення митної вартості позивачем за основним методом; не доведена наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем.
Також, суд звертає увагу, що митниця, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товару за резервним методом, не вказала, яким чином митна вартість товару визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навела порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем частини 2 статті 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятих рішень.
Наведена позиція узгоджується з правовим висновком Верховного Суду у постанові від 09.04.2020 по справі №826/4827/16.
Таким чином, суд приходить до висновку, що митний орган в ході судового розгляду не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.
Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.03.2006 №3477-ІV суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Більш того, суд звертає увагу, що Верховний Суд у справі №815/1670/17 зазначив, що в силу частини другої статті 55 МК України та вимог наказу Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 «Про затвердження форми рішення про коригування митної вартості товарів, Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів та Переліку додаткових складових до ціни договору» - рішення про коригування митної вартості товару повинно містити обґрунтування причин, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а також обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Зазначення в рішенні лише формальних посилань на неможливість перевірки задекларованої митної вартості суперечить наведеним вимогам законодавства. Крім того, якщо у спірних рішеннях не наведено обґрунтувань розрахунку скоригованої митної вартості, що є самостійною підставою для їх скасування.
Вказана правова позиція застосована також у постанові Верховного Суду від 10.06.2020 у справі № 1.380.2019.004752
З огляду на викладене, з урахуванням правових висновків Верховного Суду, суд приходить до висновку про неправомірність спірного рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару вартості від 11.02.2021 №UA110150/2021/000032/1 та наявність підстав для його скасування.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно з частинами першої та четвертої статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.
Відповідно до частини 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами частини 1 статті 139 КАС України, згідно з якими при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Таким чином, судовий збір у загальному розмірі 2 702,20 грн, сплачений ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» при поданні до суду адміністративного позову відповідно до платіжного доручення від 20.07.2021 №971, підлягає стягненню з Дніпровської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань.
Крім того, в адміністративному позові позивач просив стягнути з відповідача судові витрати на правову (правничу) допомогу адвоката. У відповіді на відзив позивачем заявлено вимогу про стягнення витрат на професійну правничу допомогу в сумі 2400,00 грн.
Відповідно до частин 1 та 3 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Статтею 134 КАС України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Аналіз вищенаведених норм, дає суду, підставу прийти до висновку про те, що витрати сторони на правничу допомогу мають бути фактично понесеними (здійсненими) та підтвердженими відповідними належними, достовірними, достатніми та допустимими доказами.
До матеріалів справи позивачем додано:
- копію договору про надання професійної правничої допомоги від 26.07.2021 б/н;
- копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №1879 від 14.07.2008;
- копію посвідчення адвоката;
- Специфікацію (Додаток) №20/21 від 14.09.2021 до Договору про надання професійної правничої допомоги від 26.07.2021;
- акту здачі-приймання наданих послуг №20/21 від 14.09.2021;
- рахунок №20/21 від 14.09.2021;
Судом встановлено, що між Адвокатом Молочок Андрій Олександрович (АДВОКАТ) та ТОВ «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (КЛІЄНТ) укладено договір про надання правничої допомоги від 26.07.2021 №б/н (далі - Договір).
Відповідно до п.1.1 Договору АДВОКАТ приймає на себе зобов`язання з надання послуг професійної правничої допомоги КЛІЄНТУ щодо оскарження рішень митних органів України в порядку адміністративного судочинства України (далі за текстом Послуги), а КЛІЄНТ зобов`язується виплатити АДВОКАТУ грошову винагороду (гонорар) за надання таких Послуг.
Види, обсяг, перелік, детальний опис та умови надання Послуг зазначаються Сторонами даного Договору у Специфікаціях (додатках) до нього, які є невід`ємною його частиною, узгоджуються та підписуються Сторонами, як за наслідками надання окремої Послуги поза межами судового розгляду, так і комплексу Послуг з підготовки та супроводу конкретної справи під час судового розгляду (п.1.2 Договору).
За положеннями п.3.1 Договору за надання професійної правничої допомоги відповідно до умов даного Договору, КЛІЄНТ виплачує АДВОКАТУ грошову винагороду - гонорар, розмір якого, умови оплати, обсяг та вартість кожної з наданих АДВОКАТОМ Послуг погоджуються Сторонами у Специфікації (додатку) до даного Договору та визначається за згодою Сторін, залежно від обсягу правової (правничої) допомоги, наданої АДВОКАТОМ КЛІЄНТУ, що фіксується в акті здачі-приймання комплексу усіх наданих послуг за наслідками підготовки та супроводу під час судового розгляду кожної конкретної справи, підписаному обома сторонами.
У випадку розгляду справи у суді першої інстанції за правилами спрощеного провадження, Специфікація та Акт здачі-приймання наданих послуг погоджуються Сторонами на увесь комплекс послуг, наданих АДВОКАТОМ під час підготовки та супроводу справи у суді, видаються та підписуються Сторонами в день складання письмової відповіді на відзив на позовну заяву або протягом 5 днів з моменту ухвалення судового рішення, або отримання в установленому законодавством порядку інформації щодо ухвалення судового рішення (п.3.3 Договору).
Відповідно до п.3. Договору оплата КЛІЄНТОМ послуг АДВОКАТА, наданих ним відповідно до умов даного Договору здійснюється в безготівковій формі, шляхом банківського переказу грошових коштів КЛІЄНТОМ на банківський рахунок АДВОКАТА, зазначений в п. 7.1. Даного Договору відповідно до виставленого АДВОКАТОМ КЛІЄНТУ рахунку на підставі Специфікації та Акту здавання-приймання наданих послуг.
- консультація (аналіз наданих клієнтом документів, випрацювання та узгодження правової позиції щодо можливості оскарження рішень митного органу та тактики ведення процесу): витрачений час - 60 хв. (1год.), загальна вартість - 300,00 грн;
- складання позовної заяви (аналіз законодавства, судової практики з аналогічних правовідносин, складання тексту позовної заяви, збір та аналіз письмових доказів, виготовлення копій з документів, що додані до позовної заяви, подання позову з додатками до канцелярії суду): витрачений час - 180 хв. (3 год.), загальна вартість - 1500,00 грн.;
- складання письмової відповіді на відзив на позовну заяву (аналіз правової позиції відповідача, його доводів та аргументів проти обставин, зазначених у позовній заяві, правових норм, судової практики, складання тексту відповіді на відзив, направлення її копії відповідачу та подання її до канцелярії суду): витрачений час - 90 хв. (1,5год.), загальна вартість - 600,00 грн.;
- разом: витрачений час - 330 (5,5год.), загальна вартість - 2400,00 грн.
Пунктом 2 зазначеної Специфікації визначені умови оплати: оплата в сумі 2400,00грн. здійснюється не пізніше трьох банківських днів з дати підписання акту виконаних робіт за цією Специфікацією, в порядку визначеному в п. 3.4 Договору, за банківськими реквізитами, зазначеними в п. 4 цієї Специфікації.
Сторонами також підписано акт здачі-приймання наданих послуг від 14.09.2021 №20/21, відповідно до якого АДВОКАТОМ були виконані, а КЛІЄНТОМ прийняті вищезазначені послуги професійної правничої допомоги загальною вартістю 2400,00 грн.
Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду від 30.09.2009 №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.
Отже, з викладеного випливає, що до правової допомоги належать й консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру, представництво у судах тощо.
Верховним Судом в постанові від 27.06.2018 року у справі №826/1216/16 зазначено, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Разом із тим, при визначенні суми відшкодування, суд має виходити з критеріїв реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Такі самі критерії використовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).
Судом встановлено, що визначені Договором дії щодо судового оскарження рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці Держмитслужби№UA110150/2021/000032/1 від 11.02.2021 були вчинені адвокатом в інтересах позивача, у зв`язку з чим є доведеними витрати на правничу допомогу та підлягають задоволенню судом у загальному розмірі на суму 2400,00 грн.
Вказана сума є співмірною з предметом спору, вчиненими адвокатом діями та наданими послугами у вказаній справі, у зв`язку з чим у суду наявні підстави для стягнення сум судових витрат на правничу допомогу за нормою ст.143 КАС України.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення вимоги позивача про стягнення витрат на правничу допомогу.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару №UA110050/2021/000032/1 від 11.02.2021 року.
Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» за рахунок бюджетних асигнувань з Дніпровської митниці Держмитслужби судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 2 702,20 грн. (дві тисячі сімсот дві гривні 20 копійок) та витрати на правничу допомогу у розмірі 2400,00 грн. (дві тисячі чотириста гривень нуль копійок).
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно