Справа № 520/7217/21
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2021-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 р.Справа № 520/7217/21

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Подобайло З.Г.,

Суддів: Григорова А.М. , Бартош Н.С. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної служби України з питань геодезіїї, картографії та кадастру на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.07.2021, головуючий суддя І інстанції: Мороко А.С., м. Харків, повний текст складено 21.07.21 по справі № 520/7217/21

за позовом ОСОБА_1

до Державної служба України з питань геодезії, картографії та кадастру , Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезіїї, картографії та кадастру

про визнання протиправними та скасування рішення і наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 19.05.2020, викладене у формі протоколу засідання від 28.05.2020 року № 20/158 в частині внесення подання стосовно анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.06.2020 року № 204 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" в частині анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру поновити дію кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 року інженера - землевпорядника ОСОБА_1 .

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21 липня 2021 р. адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 19.05.2020, викладене у формі протоколу засідання від 28.05.2020 року № 20/158 в частині внесення подання стосовно анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 . Визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.06.2020 року № 204 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" в частині анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 . Зобов`язано Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру поновити дію кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 року інженера - землевпорядника ОСОБА_1 . Стягнуто на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру (ідентифікаційний код - 39411771) судовий збір у розмірі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, подала апеляційну скаргу, вважає , що рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, при невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи. Звертає увагу суду на те , що оскаржуване рішення було ухвалено на тій підставі, що порушення викладені у звернені Рудянської сільської ради від 02.03.2020 Кваліфікаційною комісією були визнані грубими. Зазначає, що зі змісту Порядку № 392 вбачається, що виключно Кваліфікаційна комісія наділена дискреційними повноваженнями та має право самостійно на власний розсуд, приймати одне із передбачених Порядком № 392 рішень, зокрема, і щодо того чи є порушення грубим. Вважає, що Кваліфікаційна

комісія керуючись статтею 68 Закону правомірно розглянула звернення органу місцевого самоврядування, а саме Рудянської сільської ради від 02.03.2020 та відповідно до Порядку № 392, простою більшістю голосів присутніх на її засіданні дійшла до висновку, що викладені у скарзі порушення є грубими, а тому проголосувала за позбавлення ОСОБА_1 кваліфікаційного-сертифіката інженера-землевпорядника НОМЕР_2 від 18.01.2013. Просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.07.2021 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог повністю.

ОСОБА_1 подав до суду пояснення в яких вказує , що суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 19.05.2020, викладене у формі протоколу засідання від 28.05.2020 року № 20/158 в частині внесення подання стосовно анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 та наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.06.2020 року № 204 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" в частині анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 винесені з порушенням норм чинного законодавства України, а тому, підлягають скасуванню. Вважає рішення суду таким, що відповідає нормам матеріального та процесуального права, заперечення Держгеокадастру , викладені в апеляційній скарзі, вважає такими, що не відповідають законодавству України.

Сторони по справі повідомлені належним чином про день, час та місце судового розгляду апеляційної скарги.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно приписів ст. 229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що 18.01.2013 ОСОБА_1 отримав кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника за № НОМЕР_2 відповідно до наказу Державного агентства земельних ресурсів України № 13 від 18.01.2013, який підтверджує відповідність інженера-землевпорядника кваліфікаційним характеристикам професії та його спроможність самостійно складати окремі види документації з оцінки земель (крім експертної грошової оцінки земельних ділянок), виконувати топографо-геодезичні і картографічні роботи, проводити інвентаризацію земель, перевіряти якість ґрунтових, геоботанічних та інших обстежень при здійсненні землеустрою.

Відповідно до витягу з протоколу засідання № 3 Кваліфікаційної комісії Кваліфікаційна комісія на засіданні щодо анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 розглядала скаргу Рудянської сільської ради Сквирського району Київської області від 02.03.2020 року щодо порушення сертифікованими інженерами-землевпорядниками, які працюють у складі ТОВ "Тандем Експерт" ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат від 27.02.2013 № НОМЕР_3) та ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 18.01.2013 № НОМЕР_2).

На підставі розгляду скарги Рудянської сільської ради від 02.03.2020 Кваліфікаційна комісія 19.05.2020 ухвалила рішення про звернення з поданням до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційних сертифікатів інженерів ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат від 27.02.2013 № НОМЕР_3) та ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат від 18.01.2013 НОМЕР_2).

03.06.2020 Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, прийнято наказ № 204 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів". В Додатку до вказаного наказу зазначено: ОСОБА_1 , кваліфікаційний сертифікат від 18.01.2013 № НОМЕР_2.

Не погоджуючись із оскаржуваним рішенням та наказом, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги , суд першої інстанції виходив з того , що рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 19.05.2020, викладене у формі протоколу засідання від 28.05.2020 року № 20/158 в частині внесення подання стосовно анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 та наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 03.06.2020 року № 204 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" в частині анулювання кваліфікаційного сертифіката № НОМЕР_2 від 18.01.2013 інженера-землевпорядника ОСОБА_1 винесені з порушенням норм чинного законодавства України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог , виходячи з наступного.

Повноваження Держгеокадастру у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, ЗК України, законами України «Про землеустрій», «Про державну експертизу землевпорядної документації» (тут і далі у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту «ж» частини першої статті 184 ЗК України землеустрій передбачає, зокрема, складання проектів землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозмін, упорядкування угідь, а також розроблення заходів щодо охорони земель.

Згідно з положеннями частини шостої статті 186-1 ЗК України підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації.

Пунктом 1 частини четвертої статті 25 Закону України «Про землеустрій» передбачено, що відповідність документації із землеустрою положенням нормативно-технічних документів, державних стандартів, норм і правил у сфері землеустрою засвідчується: у паперовій формі - підписом та особистою печаткою сертифікованого інженера-землевпорядника, який відповідає за якість робіт із землеустрою.

Відповідно до статті 61-1 Закону України «Про землеустрій» державний нагляд у сфері землеустрою здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до підстав, визначених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Під час здійснення заходів державного нагляду виконавців робіт із землеустрою центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, перевіряє дотримання сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень законів, інших нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

За наявності підстав для анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника акт перевірки є обов`язковим для розгляду на засіданні Кваліфікаційної комісії. За результатами розгляду акта Кваліфікаційна комісія направляє подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає рішення про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката та повідомляє інженера-землевпорядника письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Частиною третьою статті 66 Закону України «Про землеустрій» встановлено, що відповідальними особами за якість робіт із землеустрою можуть бути лише сертифіковані інженери-землевпорядники.

Відповідно до частин дев`ятнадцятої - двадцять першої статті 66 Закону України «Про землеустрій» кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника анулюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин: а) за зверненням сертифікованого інженера-землевпорядника; б) у разі набрання законної сили рішенням суду про обмеження дієздатності особи (інженера-землевпорядника), визнання її недієздатною, безвісно відсутньою; в) за поданням Кваліфікаційної комісії в разі встановлення факту порушення інженером-землевпорядником законодавства у сфері землеустрою відповідно до статті 68 цього Закону; г) на підставі свідоцтва про смерть.

Кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника може бути також анульований за рішенням суду.

Рішення про зупинення дії чи анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника може бути оскаржено до суду.

Статтею 68 Закону України «Про землеустрій» передбачено, що особи, винні у порушенні законодавства у сфері землеустрою, несуть відповідальність згідно із законом.

Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з таких підстав: грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою; рішення суду за фактами неякісного проведення землеустрою сертифікованим інженером-землевпорядником; наявність у сертифікованого інженера-землевпорядника непогашеної судимості за корисливі злочини; з`ясування факту неправомірної видачі кваліфікаційного сертифіката.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Рішення про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката може бути оскаржено в судовому порядку.

Основні засади роботи Кваліфікаційної комісії, процедуру видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста визначає Порядок роботи Кваліфікаційної комісії, видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста, затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 28.07.2017 № 392, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22.08.2017 за № 1044/30912 (далі - Порядок № 392).

Пункт 19 Порядку №392 визначає, що Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання до Держгеокадастру про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з такої підстави як грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката Держгеокадастр приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Рішення про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката може бути оскаржено в судовому порядку.

Пунктом 20 вказаного Порядку передбачено, що Кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника анулюється Держгеокадастром, зокрема, за поданням Кваліфікаційної комісії у разі встановлення факту порушення інженером-землевпорядником законодавства у сфері землеустрою відповідно до статті 68 Закону України "Про землеустрій".

Системний аналіз вказаних норм дає змогу дійти висновку, що законодавець наділив повноваженнями Держгеокадастр здійснювати державний нагляд у сфері землеустрою та приймати рішення про анулювання кваліфікаційного сертифіката на підставі відповідного подання кваліфікаційної комісії. Комісія, в свою чергу, формує таке подання за наслідками розгляду відповідних звернень заінтересованих осіб, а також актів Держгеокадастру, у яких зафіксовані порушення сертифікованими інженерами-землевпорядниками положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Законодавець розмежував два окремі випадки внесення подання про позбавлення (анулювання) кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника, а саме: за наслідком розгляду актів, складених за результатами здійснених заходів державного нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (стаття 61-1 Закону України «Про землеустрій»); за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою (стаття 68 Закону України «Про землеустрій»).

Слід наголосити, що законодавством не встановлено заборони для центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері землеустрою, на звернення до Кваліфікаційної комісії саме як до органу державної влади у порядку статті 68 Закону України «Про землеустрій», як і не встановлено статтею 61-1 цього Закону імперативного припису щодо здійснення останнім державного нагляду виключно шляхом проведення планових та позапланових заходів.

Висновок у подібних правовідносинах викладений у постановах Верховного Суду від 19 грудня 2019 року у справі № 806/290/16, від 5 березня 2019 року у справі № №814/1049/18, від 23 січня 2020 року у справах № 804/5700/16 та № 821/1216/17, від 30 січня 2020 року у справі № 806/3290/17, від 30 березня 2020 року у справі № 140/2220/18, від 26 травня 2020 року у справі № 820/429/17.

Судом встановлено, що оскаржуваний наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 винесено на підставі Закону № 858-IV за поданням Кваліфікаційної комісії за грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

В постанові Верховного Суду від 16.09.2021 у справі № 810/842/18, суд проаналізував визначення поняття «грубого порушення» у сфері спірних правовідносин.

Відповідно пункту "а" частини другої статті 28 Закону України "Про землеустрій" розробники документації із землеустрою зобов`язані дотримуватися законодавства України, що регулює земельні відносини, а також державних стандартів, норм і правил при здійсненні землеустрою.

При цьому, Закон України "Про землеустрій" не дає визначення грубого порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів.

Поняття "грубе порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів", яке застосоване законодавцем у статті 68 Закону України "Про землеустрій", має оціночний характер, а тому для з`ясування характеру порушення слід досліджувати допущене порушення у сукупності з урахуванням усіх обставин та попередніх проступків. У кожному конкретному випадку воно повинно встановлюватися, виходячи з об`єктивних та суб`єктивних ознак вчиненого діяння.

Визнання порушення нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою залежить від оцінки таких критеріїв, кожний з яких має самостійне значення: характеру порушення; категорії виконавця; об`єктивних ознак здійснюваного порушення; суб`єктивних ознак здійснюваного порушення.

Суд зазначає, що грубим порушенням може вважатися порушення, в результаті якого не тільки порушено відповідні правові норми, а наслідком якого стали незворотні процеси для відновлення прав заінтересованих осіб, тобто за будь-яких умов неможливе повернення у правовий стан, що існував до вчинення зазначеного порушення.

У свою чергу, за теорією права порушення безпосередньо пов`язане із суб`єктом його вчинення, а з огляду на правове регулювання спірних правовідносин, в цій справі саме з сертифікованим інженером-землевпорядником, який допустив під час здійснення своєї професійної діяльності порушення вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, яке можна кваліфікувати у якості «грубого порушення».

Вказана правова позиція також узгоджується з правовою позицією Верховного суду України, яка викладена в постанові від 18.10.2018 по справі № 808/2685/17.

Водночас, суд враховує, що для ухвалення рішення про наявність у діях сертифікованого інженера-землевпорядника грубого порушення вимог положень нормативно-правових актів, Кваліфікаційна комісія Держгеокадастру у кожному конкретному випадку повинна встановити наявність чи відсутність фактів грубого порушення нормативно-правових актів при розробленні документації із землеустрою у спосіб, визначений законом.

Таким чином, отримавши скаргу Рудянської сільської ради від 02.03.2020 , відповідачам необхідно було з"ясувати характер виявлених порушень, наслідки таких порушень, заходи, необхідні для їх подолання, наявність шкоди, пояснення особи, яка їх допустила та інші обставини, які можуть характеризувати такі порушення як грубі.

Однак , як вбачається з оскаржуваного наказу , подання та протоколу комісії відповідачами не зазначено в чому саме полягає грубе порушення позивачем вимог законодавства, які саме дії призвели до неможливості відновлення порушених прав заявника, не проведено перевірки фактів, які зазначені в письмовій скарзі Рудянської сільської ради від 02.03.2020.

Не надано жодної оцінки тим доводам, які навеені у скарзі і вказують на необхідність більш детального дослідження відповідного питання, що, в свою чергу, вказує на передчасність накладення на позивача виду стягнення відповідно до оскаржуваного наказу.

Також, протокол комісії містить лише виклад обставин, без надання оцінки встановленим комісією фактам за результатами розгляду цього звернення.

Колегія суддів звертає увагу на те , що матеріали справи не містять будь-яких доказів того, що відповідачами під час встановлення факту грубого порушення позивачем вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою досліджувались, збирались та оцінювались додаткові докази, аналізувалась попередня робота позивача, проводилась перевірка кваліфікації та якості його професійної підготовки, як інженера-землевпорядника, проводилась оцінка характеру порушення, категорії виконавця, об`єктивних та суб`єктивних ознак здійснюваного порушення, що у свою чергу додатково свідчить про безпідставність притягнення позивача до відповідальності шляхом анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника.

Також, як вбачається з матеріалів справи повідомлення про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника відповідачем не було надіслано позивачу відповідно до норм чинного законодавства України та відповідно, розгляд справи про анулювання сертифіката проводився без участі позивача .

Колегія судддів вважає за необхідне зазначити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень. І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень "суб`єктивізує" акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, з яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність рішення.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку про недоведеність відповідачами як суб`єктами владних повноважень факту вчинення позивачем грубого порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Слід також зазначити, що у постанові від 03 грудня 2020 року у справі № 810/1097/18, Верховний Суд за подібних правовідносин зазначив, що юридична відповідальність є однією з форм захисту суспільства та держави від посягань на відповідні цінності, головними з яких відповідно до статті 3 Конституції України є людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека. При цьому, юридична відповідальність ґрунтується, у першу чергу, на державному примусі як специфічному впливі на поведінку особи, заснованому на організованій силі та спрямованому на безумовне виконання санкціонованих державою правил поведінки (норм права). Такий примус передбачає його регламентованість виключно законом, наявність чітко встановлених меж застосування та здійснення лише компетентним суб`єктом владних повноважень.

Мета застосування державою юридичної відповідальності до правопорушника обумовлена цілями, заради яких вона запроваджується. До таких основних цілей слід віднести наступну:

Охоронна - зупинити триваюче правопорушення (протиправний стан);

Правозабезпечувальна - досягнути результату у формі приведення поведінки (діяльності) відповідного суб`єкта до стану правомірної;

правовідновлювальна (компенсаційна) - відновити порушене право потерпілого та компенсувати йому матеріальний і моральний збиток, заподіяний правопорушенням;

попереджувальна (превентивна) - попередити вчинення нових правопорушень з боку як самого правопорушника (приватна превенція), так і інших суб`єктів (загальна превенція);

процедурно-процесуальна - офіційно визнати правопорушника винним у здійсненні протиправного діяння;

виховна - перевиховати правопорушника шляхом забезпечення у нього сталого спрямування на неухильне дотримання норм права;

каральна (штрафна) - покарати правопорушника у формі понесення ним додаткових втрат, зокрема, й анулювання кваліфікаційного сертифікату.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14 серпня 2018 у справі № 803/1122/17, від 05 березня 2019 у справі № 814/1049/18, від 17 лютого 2021 у справі № 806/2828/18.

Таким чином, колегія суддів вважає, що спірні рішення Держгеокадастру та Кваліфікаційної комісії Держгеокадастру прийняті без дотримання встановлених законом вимог .

Оцінюючи наведені сторонами аргументи, колегія суддів вважає, що всі аргументи скаржника, були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанцій, їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, у апеляційній скарзі не зазначено. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на приписи п.10 ч.6 ст.12 КАС України, відповідно до якого справами незначної складності є інші справи у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, враховуючи те, що ця справа була розглянута судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження, дане рішення (постанова) суду апеляційної інстанції відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.07.2021 по справі № 520/7217/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) А.М. Григоров Н.С. Бартош
Повний текст постанови складено 22.11.2021 року