Справа № 260/3214/20
Суддя: Хобор Романа Богданівна
Дата ухвалення: 2021-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2021 рокуЛьвівСправа № 260/3214/20 пров. № А/857/16251/21
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Хобор Р.Б.,

суддів Бруновської Н.В., Сеника Р.П.

з участю секретаря судового засідання Омеляновської Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 липня 2021 року, ухвалене суддею Скраль Т.В. у м. Ужгороді о 10 год. 59 хв. у справі № 260/3214/20 за адміністративним позовом Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» до Західного офісу Держаудитслужби в особі структурного підрозділу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача товариства з обмеженою відповідальністю «Люнет» про визнання протиправним висновку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-05-18-002110-c, оприлюднений 17 вересня 2020 року.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 липня 2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що третя особа, як переможець конкурсу, мала подати, зокрема, документи, які засвідчують відсутність заборгованості зі сплати податків та зборів або розстрочення грошового зобов`язання з податкового боргу. Суд встановив, що третя особа має податковий борг, однак не надала документів про його розстрочення, відстрочення чи погашення. Ці обставини позивач, як відповідальна особа, не перевірив та не скасував рішення про намір укласти з ТзОВ «Люнет» договір, як з переможцем конкурсу.

Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив позивач, подавши апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти постанову про задоволення позову.

Таку позицію обґрунтовує тим, що після розгляду пропозиції ТзОВ «Люнет», замовником, за допомогою сервісу перевірки контрагентів Державної податкової служби, проведено перевірку щодо наявності податкового боргу в ТзОВ «Люнет». На момент укладення договору податковий борг в ТзОВ «Люнет» відсутній. Тому позивач вважає, що діяв правильно при проведенні публічної закупівлі.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Суд першої інстанції встановив те, що 27 серпня 2020 року, відповідно до наказу Управління Західного офісу Держмитслужби в Закарпатській області № 31 «Про початок моніторингу закупівель», відповідач розпочав моніторинг закупівель, в тому числі, оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2020-05-18-002110-с від 18 травня 2020 року.

16 вересня 2020 року, у результаті проведеного моніторингу, відповідач сформував висновок про результати моніторингу закупівлі № 11.

Із змісту вказаного висновку позивачем, як замовником, не відхилено переможця процедури закупівлі ТзОВ «Люнет», не скасовано рішення про намір укласти договір про закупівлю у відповідності до вимог частини 7 статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» та укладено договір про закупівлю за кошти місцевого бюджету, та, як наслідок, в порушення пункту 3 частини 3 та частини 6 статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» не вжито заходів щодо неповернення банківської гарантії учаснику переможцю ТзОВ «Люнет» та перерахування коштів у відповідний бюджет, через неподання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною 6 статті 17 Закону України «Про публічні закупівлі», документів, що підтверджують відсутність заборгованості зі сплати податків і зборів до бюджету.

У висновку відповідач зобов`язав позивача, як замовника, здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором від 07.07.2020 року № 65 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку/ або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Надаючи правову оцінку правильності вирішення судом першої інстанції даного публічно правового спору, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Згідно з статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року № 922-VIII (далі Закон № 922-VIII), тендерна документація - це документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках, а також тендерної пропозиції - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Пунктом 2 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що тендерна документація повинна, зокрема, містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством.

Відповідно до пункту 13 частини 1 статті 17 Закону № 922-VIII у редакції чинній на час проведення публічної закупівлі) замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

Відповідно до частини третьої статті 17 Закону № 922-VIII учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно, із законодавством щодо відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Так, замовником у додатку № 9 тендерної документації визначено спосіб підтвердження переможцем інформації щодо відсутності підстав для відхилення тендерної пропозиції, у відповідності до статті 17 Закону, зокрема: «У випадку наявності в учасника заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що підтверджується згідно інформації, що міститься в електронній системі закупівель та яка сформована у порядку взаємодії електронної системи закупівель з інформаційними системами Державної фіскальної служби України щодо обміну інформацією про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) зі сплати податків, зборів, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби України, в учасника процедури закупівлі (згідно наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства фінансів України від 17.01.2018р. № 37/11, далі - Порядок № 37/11), учасник повинен надати інформацію, що підтверджує здійснення останнім заходів щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, зокрема для суб`єктів господарювання, що зареєстровані на території України - рішення органу доходів і зборів та/або укладений договір про розстрочення (відстрочення), прийняте/укладений згідно порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 року № 574, або довідку про відсутність заборгованості і платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, форма якої затверджена наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 року № 733, та яка видана контролюючим органом в електронній формі, що містить відповідну інформацію станом на будь-яку дату, наступну після оприлюднення в електронній системі закупівель відповіді інформаційно-телекомунікаційної системи ДФС на запит згідно з Порядком № 37/11, згідно з якою повідомляється про наявність заборгованості в учасника, але в будь-якому випадку в межах строку, згідно з ч. 6 ст. 17 Закону».

За результатами розгляду документів, наявних в електронній системі закупівель, відповідач встановив те, що у переможця ТзОВ «Люнет» є заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Також, ТзОВ «Люнет», як переможцем процедури закупівлі надано довідку в довільній формі з інформацією про наявність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), в якій зазначено про те, що ТзОВ «Люнет» здійснено заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством України.

Проте, як встановив апеляційний суд, ТзОВ «Люнет» не надано жодного документу, який би підтверджував здійснення таких заходів у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, у спосіб, встановлений замовником у додатку № 9 тендерної документації.

Абзацом третім пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII визначено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Однак, позивач, як замовник, не вчинив дій передбачених наведеною вище правовою нормою, а отже, відповідач зробив вірний висновок про порушення позивачем Закону № 922-VIII.

Також, в ході моніторингу встановлено, що замовником, в оголошенні про проведення процедури закупівлі та в тендерній документації, встановлена вимога до учасників щодо надання забезпечення тендерної пропозиції у вигляді електронної банківської гарантії в розмірі 399630,00 гривень.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 25 Закону № 922-VIII забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається у разі ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Враховуючи вищезазначене, апеляційний суд встановив те, що замовник, наведених вище норм не дтримався, не відхилив переможця процедури закупівлі ТзОВ «Люнет», не скасував рішення про намір укласти договір про закупівлю та уклав договір про закупівлю за кошти місцевого бюджету.

Крім цього, замовник, не перерахував у відповідний бюджет кошти у сумі 399 630 грн. банківської гарантії, через неподання переможцем процедури закупівлі документів, що підтверджують відсутність заборгованості з податків до бюджетів усіх рівнів.

Отже, позивач, на думку апеляційного суду, діяв протиправно, не у відповідності до наведених вище норм права.

Натомість, відповідач, відповідно до встановлених обставин спору, правильно сформував висновок про порушення позивачем вимог Закону № 922-VIII.

Тому підстав для визнання протиправним та скасування висновку Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-05-18-002110-c, оприлюднений 17 вересня 2020 року немає.

Таким чином, апеляційний суд погоджується із судом першої інстанції про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 липня 2021 року в справі № 260/3214/20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, за наявності яких, постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуюча суддя Р. Б. Хобор
судді Н. В. Бруновська
Р. П. Сеник
Повний текст постанови складений 22.11.2021 року