Справа № 160/19767/21
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-11-22 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про продовження строку на усунення недоліків

позовної заяви

22 листопада 2021 року Справа №160/19767/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, розглянувши питання щодо продовження строку усунення недоліків у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про стягнення нарахованих та недоплачених сум заробітної плати (надбавки за вислугу років за стаж держслужби) за січень - серпень 2021 року, суми компенсації за невикористану додаткову відпустку, індексації заробітної плати, недонарахованих та недоплачених суми допомоги на оздоровлення, суми вихідної допомоги при звільненні, компенсації за порушення грошового зобов`язання, компенсації втрати частини доходу (заробітної плати) у зв`язку з порушенням термінів його виплати, відшкодування моральної шкоди,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , з урахуванням позову, який подано до суду 12.11.2021 року на виконання вимог ухвали суду від 26.10.2021 року, звернулася 21.10.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:

- стягнути на користь ОСОБА_1 з Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області суму у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену ОСОБА_1 надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року, не нараховану та недоплачену частину допомоги на оздоровлення при наданні відпустки; не нараховані та недоплачені ОСОБА_1 при звільненні суми, що включають: компенсацію невикористаної додаткової відпустки, недоплачену частину вихідної допомоги при звільненні, індексацію заробітної плати, компенсацію за порушення грошового зобов`язання, компенсацію втрати частини доходу (заробітної плати) у зв`язку з порушенням термінів її виплати, та здійснити перерахування вказаних коштів на розрахунковий рахунок ОСОБА_1 у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за наступними реквізитами: Одержувач ОСОБА_1 , рахунок НОМЕР_1 , банк одержувача - АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ, Україна; ІВАN НОМЕР_2 , РНОКПП одержувача НОМЕР_3 , банківська картка НОМЕР_4 );

- стягнути на користь ОСОБА_1 з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області відшкодування у розмірі 88 000,00 грн. за час затримки виплати недоплачених ОСОБА_1 грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. по дату винесення рішення чи фактичної виплати та здійснити перерахування вказаних коштів на розрахунковий рахунок ОСОБА_1 у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за наступними реквізитами: Одержувач ОСОБА_1 , рахунок НОМЕР_1 , банк одержувача - АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ, Україна; ІВАN НОМЕР_2 , РНОКПП одержувача НОМЕР_3 , банківська картка НОМЕР_4 );

- стягнути з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 25 000,00 грн. та здійснити перерахування вказаних коштів на розрахунковий рахунок ОСОБА_1 у АТ КБ «ПРИВАТБАНК» за наступними реквізитами: Одержувач ОСОБА_1 , рахунок НОМЕР_1 , банк одержувача - АТ КБ «ПРИВАТБАНК», Київ, Україна; ІВАN НОМЕР_2 , РНОКПП одержувача НОМЕР_3 , банківська картка НОМЕР_4 );

- зобов`язати Головне управління ДФС у Дніпропетровській області здійснити перерахунок надбавки ОСОБА_1 за вислугу років держслужби та середньомісячної заробітної плати;

- встановити судовий контроль за виконанням судового рішення шляхом подання звіту відповідачем у справі.

В обґрунтування позову позивач посилається на те, що з 11 січня по 25 серпня 2021 р. остання працювала головним державним інспектором сектору комунікацій та роботи з громадянами управління адміністративного забезпечення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та, відповідно, 25.08.2021 р. була звільнена у зв`язку з ліквідацією (реорганізацією) установи за ч. 1. ст.40 КЗпП. Позивач стверджує, що станом на січень 2021 року (на час прийому на роботу позивача в ГУ ДФС у Дніпропетровській області) стаж держслужби становив 10 років 3 місяці. Станом на серпень 2021 року (на час звільнення позивача з ГУ ДФС у Дніпропетровській області) стаж позивача держслужби становить 11р. 11 міс., та позивач також має право на додаткову щорічну відпустку 6 днів. Протягом січня - серпня 2021 р. в ГУ ДФС у Дніпропетровській позивач отримувала заробітну плату не в повному обсязі через невиплату 20% надбавки до посадового окладу за стаж держслужби, яку остання попередньо отримувала в інших місцях свого працевлаштування. Таким чином, через невірно обрахування надбавки за стаж держслужби, відповідачем було невірно нараховано та недоплачене частину допомоги на оздоровлення при наданні основної щорічної відпустки у липні 2021 р. До того ж, при звільненні з ГУ ДФС у Дніпропетровській області позивачу не було виплачено компенсацію за 8 днів невикористаної додаткової відпустки та було невірно обраховано середньомісячну заробітну плату на час звільнення, через що було невірно обраховано розмір вихідної допомоги при звільненні.

Позивач також зазначає, що станом на час звільнення з ГУ ДФС у Дніпропетровській області її стаж держслужби становив 11р. 11 міс., однак, за весь час її роботи у ГУ ДФС у Дніпропетровській області з січня по серпень 2021 р. надбавка за вислугу років з незрозумілих причин виплачувалась лише за 4 місяці держслужби. Не нарахування та невиплата позивачу надбавки за вислугу років призвело до значного зменшення виплачених позивачу суми компенсації за невикористану додаткову відпустку, суми допомоги на оздоровлення (відпускні), суми вихідної допомоги, та призвело до зменшення розміру допомоги по безробіттю (з 27 вересня 2021 р. позивач перебуває на обліку у центрі зайнятості).

Відповідно п.2 «Порядку обчислення стажу державної служби», затвердженого постановою КМУ від 25.03.2016 № 229, обчислення стажу державної служби здійснює служба управління персоналом державного органу. Позивач неодноразово зверталась до керівництва ГУ ДФС у Дніпропетровській області із заявами про забезпечення здійснення нарахування та виплати надбавки за вислугу років моєї держслужби, однак, дане питання залишилось невирішеним через саботаж з боку посадових осіб ГУ ДФС у Дніпропетровській області, попри надання позивачем чисельної кількості відповідної документації на підтвердження правомірності нарахування її стажу держслужби та виплати відповідної надбавки до посадового окладу. За 8 місяців роботи позивача в ГУ ДФС у Дніпропетровській області з січня 2021 року по серпень 2021 року загальна сума заборгованості за невиплату надбавки за стаж держслужбовця становить 8800 грн. Таким чином, відповідачем протягом січня - серпня 2021 року позивачу недонараховане та не виплачено 8800 грн. лише за невиплату надбавки за вислугу років у розмірі 20% від посадового окладу (розмір якого становив 5500 грн.).

25 серпня 2021 р. був повноцінним робочим днем позивача, в день свого звільнення остання не отримала ні остаточний розрахунок, ні повідомлення про суму належних їй виплат, що є черговим грубим порушення з боку відповідача.

Попри те, що довідка ГУ ДФС у Дніпропетровській області про суму належних позивачу виплат датована днем її звільнення - 25.08.2021 р., насправді вона була видана ОСОБА_1 значно пізніше, про що свідчить її особистий підпис на примірнику відповідача, із зазначенням дійсної дати її отримання.

Попередження про своє звільнення позивач отримала 26 липня 2021 р. Однак, всупереч чинному законодавству, у день звільнення 25.08.2021 р. довідку про суму заробітної плати, що належить до виплати, позивач не отримала. Повний розрахунок та виплату заробітної плати після свого звільнення 25 серпня 2021 р. позивач отримала лише 10 вересня 2021 р. (підтверджено виписками з банківського рахунку ОСОБА_2 ). Доводи відповідача щодо того, що така ситуація склалась нібито через те, що Мінфіном України своєчасно не було виділені кошти, не відповідає дійсності, оскільки ще 4 березня 2021 р. набрав чинності Закон № 1156, відповідно якого Державна фіскальна служба України має бути ліквідована в термін, що не перевищує шість місяців з дня набрання чинності Законом про створення Бюро економічної безпеки. Ще 25 березня 2021 р. набув чинності Закон України від 28.01.2021 № 1150-ІХ "Про Бюро економічної безпеки України". Тож, відповідач, який ще у березні 2021 року був у повній мірі обізнаний з ліквідацією ДФС України, заздалегідь був повинен подати відповідні зміни до кошторису у зв`язку із масовим звільненням працівників. Окрім того, оскільки повідомлення про своє звільнення за ч. 1 ст. 40 КЗпП позивач отримала за місяць - 26 липня 2021 р., відповідні виплати мали бути передбачені відповідачем заздалегідь.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.10.2021 року зазначена вище справа розподілена та передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.10.2021 року означену позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду: позовної заяви, її копію, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи в якій слід зазначити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, навести детальний та обґрунтований розрахунок яким чином розраховано та з чого складається сума у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року та відшкодування у розмірі 88 000,00 грн. за час затримки виплати недоплачених грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. по дату винесення рішення чи фактичної виплати; наведенням обґрунтованого розрахунку суми моральної шкоди у розмірі 25 000 грн., яку позивач просить зобов`язати відповідача виплатити, та надати докази на підтвердження її розміру.

12.11.2021 року на виконання вимог ухвали суду від 26.0.2021 року позивачем до суду подано заяву про усунення недоліків позову та позовну заяву з її копією, а також копіями доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Так, в означеній заяві про усунення недоліків позивач навела розрахунок суми моральної шкоди у розмірі 25 000 грн., розрахунок яким чином розраховано та з чого складається сума у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року.

В той же час, у поданій до суду позовній заяві та її копії для вручення відповідачу позивач не зазначила відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, навести детальний та обґрунтований розрахунок яким чином розраховано та з чого складається сума у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року та відшкодування у розмірі 88 000,00 грн. за час затримки виплати недоплачених грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. по дату винесення рішення чи фактичної виплати; наведенням обґрунтованого розрахунку суми моральної шкоди у розмірі 25 000 грн., яку позивач просить зобов`язати відповідача виплатити, та надати докази на підтвердження її розміру.

Крім того, до позовної заяви, яку слід вручити відповідачу, додатки взагалі не засвідчені позивачем.

В позові, тобто екземплярі для суду, яку позивач подала до суду 12.11.2021 року остання просить стягнути на її користь з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області відшкодування у розмірі 88 000,00 грн. за час затримки виплати недоплачених грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р., тоді як у копії позову, який слід вручити відповідачу до відшкодування заявлена вимога у розмірі 8800 грн. При цьому, у п. 3 прохальної частини позову для вручення відповідачу позивач проставила відмітку «описка, 8800», про що свідчить її власноручний підпис.

Отже, позивачу у даному випадку слід визначитися, яку саме суму остання просить стягнути на її користь з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області відшкодування за час затримки виплати недоплачених грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. (8800 чи 88 0000 грн.) про що надати відповідний розрахунок.

Також, 16.11.2021 року від ОСОБА_1 до суду надійшов додаток до попередньо наданої 12.11.2021 року заяви про усунення недоліків позовної заяви, в якому позивач обґрунтувала розрахунок моральної шкоди у сумі 25 000 грн.

В період з 15.11.2021 року по 19.11.2021 року суддя Прудник С.В. перебував на лікарняному.

Суд зазначає, що станом на 22.11.2021 року вимоги ухвали суду від 26.10.2021 року позивачем не виконані.

При цьому, згідно з пунктами 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Отже, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Крім того, згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю;

7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян;

8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян;

9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України;

10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів;

11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання;

12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні;

13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію;

14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації;

15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Також, відповідно до п. 6, п. 7 та п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

В той же час, у поданій до суду позовній заяві позивачем не зазначені відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Крім того, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів) (ч. 4 ст. 161 КАС України.

Так, у поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 просить суд стягнути з ГУ ДФС у Дніпропетровській області суму у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену мені надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року та відшкодування у розмірі 88 000,00 грн. за час затримки виплати недоплачених їй грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. по дату винесення рішення чи фактичної виплати.

В той же час, яким чином позивачем був здійснений розрахунок суми як 25 000,00 грн. та 88 000,00 грн., з чого саме складаються відповідні суми у позові не вказано.

Відповідно до п.4 Постанову Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди від 31 березня 1995 року №4 позивач повинен зазначити у чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір моральної шкоди, та якими доказами це підтверджується.

З огляду на зазначене, позивачем у позовній заяві не дотримано вимог пунктів 3 та 5 частини 5 статті 160 КАС України, зокрема, не наведено обґрунтований розрахунок суми моральної шкоди у розмірі 25 000 грн., яку позивач просить зобов`язати відповідача виплатити, та не надано доказів на підтвердження її розміру.

Під обґрунтованим розрахунком суми, що стягується, слід розуміти визначення грошового еквіваленту факту заподіяння моральної шкоди залежно від характеру і обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних і т.д.), які зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалість, можливість відновлення і т.д.) і з урахуванням інших обставин.

Аналогічна правова позиція узгоджується в ухвалі Верховного Суду від 04.01.2019 року у справі № 9901/1/19.Таким чином, вимоги позивача не відповідають наведеним приписам процесуального закону, а тому позивачу слід чітко сформулювати та уточнити позовні вимоги (зазначити з якої саме дати слід зарахувати до загального трудового стажу періоди діяльності ФОП по 30.06.2000 року та по 31 грудня 2003 року).

Окрім того, частинами 1 та 2 ст. 94 КАС України обумовлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 94 КАС України, копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Згідно з ч. 5 ст. 94 КАС України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, всупереч вимог вказаних норм КАС України, до позовної заяви додано копії документів, які не засвідчені, як це встановлено Національним стандартом України ДСТУ 4163-2020 «Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації». Зокрема, згідно з пунктом 5.26 Національного стандарту України ДСТУ 4163-2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації», затвердженого наказом від 01.07.2020 №144 Держспоживстандарту України, відмітку про засвідчення копії документа складають з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. Така відмітка проставляється на кожному аркуші засвідченої копії документа.

Висновок про те, що подання незасвідчених у передбачений законом спосіб ксерокопій документів є порушенням норм процесуального права, узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 11.09.2018 у справі № 826/15414/17 (№ К/9901/58858/18).

Як встановив суддя, позивач до позовної заяви, яку слід вручити судом відповідачу, додала не засвідчені належним чином копії документів, що є доказами при розгляді даної адміністративної справи.

Отже, у визначений судом п`ятиденний строк вимоги ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.10.2021 року залишаються не виконаними.

Відтак, позивачу слід подати до суду позовну заяву, її копію, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи (в даному випадку стосується додатків, які повинні бути долучені до копії позову для вручення відповідачу, та які повинні бути засвідчені позивачем у відповідності до вимог ст. 94 КАС України), в якій слід зазначити:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- навести детальний та обґрунтований розрахунок яким чином розраховано та з чого складається сума у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року;

- розрахунок відшкодування у розмірі (88 000,00 грн. чи все ж таки 8800 грн.) за час затримки виплати недоплачених грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. по дату винесення рішення чи фактичної виплати;

- обґрунтований розрахунок суми моральної шкоди у розмірі 25 000 грн., яку позивач просить зобов`язати відповідача виплатити, та надати докази на підтвердження її розміру;

- засвідчити додатки у відповідності до вимог ст. 94 КАС України, які повинні бути долучені позивачем до копії позову для вручення позивачу.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 КАС України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 КАС України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку чи за ініціативою суду.

При цьому, у рішенні від 04.12.1995 р. по справі "Беллет проти Франції" Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Згідно зі ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, суд вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви, на 5 (п`ять) робочих днів з дня отримання копії цієї ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви.

Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) робочих днів, з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

позовну заяву, її копію, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи (в даному випадку стосується додатків, які повинні бути долучені до копії позову для вручення відповідачу, та які повинні бути засвідчені позивачем у відповідності до вимог ст. 94 КАС України), в якій слід зазначити:

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- навести детальний та обґрунтований розрахунок яким чином розраховано та з чого складається сума у розмірі 25 000,00 грн., що включає не нараховану та невиплачену надбавку до посадового окладу за вислугу років держслужби за січень - серпень 2021 року;

- розрахунок відшкодування у розмірі (88 000,00 грн. чи все ж таки 8800 грн.) за час затримки виплати недоплачених грошових коштів при звільненні з розрахунку середнього заробітку з дати звільнення 25.08.2021 р. по дату винесення рішення чи фактичної виплати;

- обґрунтований розрахунок суми моральної шкоди у розмірі 25 000 грн., яку позивач просить зобов`язати відповідача виплатити, та надати докази на підтвердження її розміру;

- засвідчити додатки у відповідності до вимог ст. 94 КАС України, які повинні бути долучені позивачем до копії позову для вручення позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви з руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С. В. Прудник