Справа № 521/9943/21
Суддя: Гуревський В. К.
Дата ухвалення: 2021-11-19 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

18 листопада 2021 року

м. Одеса

Справа № 521/9943/21

Провадження № 2-а/521/136/21

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого - судді Гуревського В.К.

за секретаря - Федорова А.В.,

Учасники справи:

Позивач - ОСОБА_1 .

Представник ОСОБА_2 .

Відповідач - Одеська митниця Держмитслужби України

Представник - Пташинська А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

в с т а н о в и в :

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці Держмитслужби, за яким просить скасувати постанову Одеської митниці Держмитслужби у справі про порушення митних правил №0467/50000/21 від 24 червня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вчинення порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного Кодексу України, якою накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 45539,52 гривень, та закрити провадження у цій справі, у зв`язку із відсутністю складу правопорушення.

Одеська митниця Держмитслужби України надала відзив на позов, за яким позов не визнала, просила відмовити в його задоволенні з таких підстав.

14 квітня 2021 року співробітником Одеської митниці Держмитслужби було складено протокол про порушення митних правил №0467/50000/21 у зв`язку із вчиненням гр. ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України. Як зазначено в адміністративному протоколі про порушення митних правил №0467/50000/21 підставою для його складання стало наступне.

24 червня 2021 року Одеською митницею ДМС відносно ОСОБА_1 було складено постанову в справі про порушення митних правил №0467/50000/21, якою ОСОБА_1 - визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 Митного кодексу України, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 300 відсотків несплаченої по МД № UА500020/2021/011901 від 05 квітня 2021 року суми митних платежів, що складає 45539,52 грн.

Згідно зі змісту постанови, вбачається, що 26 жовтня 2009 року між ТОВ «Великий шовковий шлях» () та компанією «Zhejiang yiwu taiping imp&exp со.ltd» (Китай) було укладено контракт №VSS-TP-26109 щодо поставок товарів в Україну.

В рамках наведеного зовнішньоекономічного контракту в зону діяльності Одеської митниці Держмитслужби на судні закордонного плавання «Воmar milione» надійшов контейнер CSNU6728673 з товаром у асортименті вагою брутто 14431,800 кг.

05 квітня 2021 року декларантом ФОП гр. ОСОБА_1 , який діє на підставі договору-доручення про надання митно-брокерських послуг від 01червня 2020 року №01-06/2020, підготовлена та подана до Одеської митниці Держмитслужби митна декларація типу «ІМ40ДЕ», яка була прийнята та зареєстрована за номером № UA500020/2021/011901.

В якості підстави для переміщення товарів через митний кордон України та їх подальшого митного оформлення до Одеської митниці Держмитслужби були надані: інвойс від 06 лютого 2021 року №W10251, пакувальний лист до інвойсу, коносамент від 15 лютого 2021 року №COSU, сертифікат походження товару від 09 березня 2021 року №21С3307Y0085/00010, контракт від 26 жовтня 2009 року №VSS-TP-261090 та інші товаросупровідні документи.

Відповідно до інформації, зазначеної у МД № UA500020/2021/011901 та товаросупровідних документах встановлено, що продавцем та відправником є компанія «Zhejiang yiwu taiping imp&exp co.ltd» (Китай), а покупцем та одержувачем є ТОВ «Великий шовковий шлях» (02160, Україна, м. Київ, просп. Соборності, 19, оф. 212а, ).

Відповідно до графи 31 МД № UA500020/2021/011901 було заявлено товар №1 «машини для обробки металів з тонколистової рулонної сталі шляхом вигинання, без ЧПК: - модель К-10*60 - 1 шт. Технічні характеристики: тип верстата стоїчний одноруч`евий, напівавтомат, привід електромеханічний, ширина обробляє мого матеріалу до 400 мм; товщина листа 1,0-2,0 мм; продуктивність 7 пог.м/хв., напруга 380В, встановлена потужність 24,9 кВт. Принцип дії складається з послідовного згинання сталевої смуги з наданням їй вигину (кривизни) з наступним наданням виробу квадратного або прямо кутового вигляду. В процесі виготовлення профілю, фізичні та структурні властивості металу не змінюються. Склад верстата: Розмотувач, профілегибочний верстат, гідростанція, гідравлічний відрізний ніж., шафа керування. Верстат знаходиться в частково розібраному стані. Рік виробництва 2021. Новий. Не для військового призначення та подвійного використання. Країна виробництва: Китай. СІМ.» код товару УКТ ЗЕД визначено та заявлено (ставка мита 5%).

Сума митних платежів за товар №1 по МД №UА500020/2021/011901 становить 65779,29 грн.

Під час здійснення митних формальностей за МД № UА500020/2021/011901 при перевірці правильності класифікації та кодування товарів з урахуванням фактично встановлених відомостей під час проведення митного огляду товарів, ВМО№1 митного поста «Одеса» Одеської митниці Держмитслужби було прийнято рішення про визначення коду товару від 07 квітня 2021 року №КТ-UА-2021, згідно якого заявлений за даною МД товар №1 є: «машина для обробки металів з тонколистової рулонної сталі шляхом вигинання: стан холодної прокатки без ЧПК: - модель К-10*60 - 1 шт. Принцип дії складається з послідовного згинання сталевої смуги з наданням їй вигину (кривизни) за допомогою прокручування між формуючими вилками з наступним наданням виробу квадратного або прямокутного вигляду. Склад верстата: Розмотувач, формуючий верстат, гідростанція, гідравлічний відрізний ніж, шафа керування. Верстат знаходиться в частково розібраному стані. Рік виробництва 2021. Новий. Не для військового призначення та подвійного використання. Країна виробництва: Китай. СІМ» який у відповідності з основними правилами інтерпретації УКТЗЕД передбачено класифікувати за кодом УКТЗЕД (ставка ввізного мита 10%).

Сума митних платежів, які підлягають обов`язковій сплаті у разі переміщення через митний кордон України даного товару, відповідно до службової записки митного поста «Одеса» Одеської митниці Держмитслужби від 08 квітня 2021 року №7.10-28.1-01/39 становить 80959,13 грн., тобто різниця в нарахуванні податків становить 15179,84 грн.

Статтею 257 Митного кодексу України визначено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до ч. 8 ст. 264 Митного кодексу України, з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Згідно з п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 266 Митного кодексу України, декларант зобов`язаний здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення, відповідно до порядку, встановленого Митним кодексом України; у випадках, визначеним цим кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього кодексу.

Відповідно до «Інструкції про порядок заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документу» затвердженої наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року №651 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2012 року за №1372/21684) декларант зобов`язаний заявити точні відомості про товар у митній декларації. Тобто, декларант зобов`язаний заявити відомості про товари, які мають містити достатній перелік інформації для їх розпізнання та однозначного віднесення до коду згідно з УКТЗЕД у кількості знаків, визначеній правилами заповнення графи 33 МД для відповідного митного режиму та особливостей переміщення, згідно з основними правилами інтерпретації УКТЗЕД.

Відповідно до статті 69 Митного кодексу України митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення у згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митних органів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 Митного Кодексу. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до графи №54 відповідальною особою за заповнення та надання до митного органу України документів, необхідних для переміщення товарів через митний кордон України, зокрема МД від 05 квітня 2021 року № UА500020/2021/011901 є декларант ФОП гр. України ОСОБА_1 , який відповідно до вимог ст. 266 Митного кодексу України несе відповідальність, передбачену Митним кодексом України, у повному обсязі.

Таким чином, декларант ФОП гр. ОСОБА_1 заявив в МД від 05 квітня 2021 року № UА500020/2021/011901 неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД і тим самим вчинив дії, спрямовані на неправомірне зменшення розміру митних платежів у сумі 15179,84 грн.

У своєму поясненні ОСОБА_1 факт порушення митних правил не визнав та зазначив, що декларування товару та визначення його коду УКТЗЕД здійснювалось ним на підставі товаросупровідних документів, проте відповідно до ст. 257 МК України декларант зобов`язаний заявити точні відомості про товари, а не відомості про товари зазначені у товаросупровіднирх документах.

Ч. 8 ст. 264 МК України передбачено, що з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

В матеріалах справи відсутні відомості щодо оскарження ОСОБА_1 рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару.

Згідно МД «ІМ40ДЕ» №UА500020/2021/012737 від 14 квітня 2021 року, товар №1 було оформлено в Одеській митниці Держмитслужби за кодом, відповідно до рішення про визначення коду товару від 07 квітня 2021 року №КТ-UА-2021 зі сплатою митних платежів.

Також необхідно зазначити, що відповідно до ст. 260 МК України, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати митному органу тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Згідно з Наказом Міністерства фінансів України від 20 вересня 2012 року № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» затверджено класифікатор митних декларацій, відповідно до якого декларація типу ТН є тимчасовою митною декларацією на товари, точні відомості про код згідно з УКТЗЕД яких можуть бути встановлені після проведення їх дослідження, отримання додаткової інформації, тощо Тобто, законодавством визначена можливість встановлення коду згідно з УКТЗЕД після, зокрема проведення дослідження товарів за умови обрання вказаного типу декларації.

Однак, декларант ОСОБА_1 до заповнення митної декларації у звичайному порядку в режимі «ІМ40ДЕ» не використав свого права на подання до Одеської митниці Держмитслужби тимчасової митної декларації на товар.

Тобто, в даному випадку декларантом ФОП гр. України ОСОБА_1 вчинені дії, заявлення в МД від 05 квітня 2021 року № UА500020/2021/011901 з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей про найменування, кількості, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або інші протиправні дії спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Щодо твердження представника позивача у позовній заяві «У зв`язку з наявністю в складі адміністративного правопорушення передбаченого ст. 485 МК України спеціальної мети - «неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру» дії правопорушника повинні характеризуватися умислом».

Так, відповідно до позиції Верховного суду України, викладеної у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №760/20661/15-а встановлено, що: «12. Диспозиція статті 485 Митного кодексу України передбачає декілька варіантів об`єктивної сторони передбаченого нею правопорушення, зокрема: - заявлення в митній декларації з » метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару; - неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості; - надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості; - несплата митних платежів у строк, встановлений законом; - інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів; - використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Аналіз диспозиції цієї статті свідчить про те, що наведені варіанти дій, які являють собою об`єктивну сторону даного правопорушення, можуть бути - вчинені як умисно (в тому числі з непрямим умислом), так і у зв`язку з необережністю (недбалістю).

Особа, відповідальна за передбачені цією статтею дії, може прямо і не бажати настання відповідної мети, однак повинна усвідомлювати можливість настання наслідків своїх дій у вигляді неналежної сплати митних платежів».

Судом встановлені наступні факти та відповідні до них правовідносини.

Суд вважає, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, що мають суттєве значення для справи, оскільки у діях позивача відсутній склад правопорушення, що передбачений ст. 485 МК України.

На підставі договору - доручення про надання митно - брокерських послуг № 01-06/2020 від 01 червня 2020 року, укладеного між ТОВ «Великий Шовковий Шлях» та ФОП ОСОБА_1 , останнім була подана в Одеську митницю електронна митна декларація, зареєстрована під номером UА500020/2021/011901 від 05 квітня 2021 року.

Вантаж - обладнання та запчастини для обладнання з виготовлення виробів з металу, для власних потреб ТОВ «Великий Шовковий Шлях».

Разом з декларацією позивачем для оформлення митних процедур подані наступні документи:

Пакувальний лист № б/н від 06 лютого 2021 року

Інвойс №W 10251 від 06 лютого 2021 року

Коносамент COSU від 15 лютого 2021 року

Наряд на навантаження №19 від 01 квітня 2021 року

Сертифікат походження 21С3307Y0085/0001 Овід 09 березня 2021 року

Прайс лист завірений торгово-промисловою палатою Китаю № 213307ВО/009657 від 10 березня 2021 року

Страховий поліс № АТІJІ19024221Q001495T від 14 лютого 2021 року

Договір № VSS-TP-26109 від 26 жовтня 2009 року

Специфікація № 26109-82 від 05 лютого 2021 року

Додаткова згода №1 від 16 січня 2012 року

Додаткова згода №2 від 22 листопада 2012 року

Додаткова згода №3 від 23 серпня 2013 року

Додаткова згода №4 від 29 жовтня 2013 року

Додаткова згода №5 від 25 листопада 2014 року

Додаткова згода №6 від 22 жовтня 2016 року

Додаткова згода №7 від 05 січня 2017 року

Додаткова згода №б/н від 04 квітня 2016 року

Додаткова згода № 10 від 26 жовтня 2020 року

Митна декларація країни відправлення №00054532 від 09 лютого 2021 року.

Також Відповідачу надані додаткові документи, а саме: - Паспорт по верстату модель UF-60 для виробництва профілю; - Паспорт по верстату модель Р-33 для виробництва профнастилу.

Таким чином, для митного оформлення вищевказаного товару відповідачу подані всі необхідні документи, які є достатніми для процедури розмитнення товару.

Для проходження митних процедур надані відповідні документи на машини для обробки металів з тонколистової рулонної сталі шляхом вигинання, без ЧПК: - модель UF-60 - 1 шт.

Технічні характеристики: тип верстата стоєчний одноруч`євий, напівавтомат, привід електромеханічний. Ширина обробляемого матеріалу до 400 мм; товщина листа 1,0-5,0 мм.; продуктивність 5 пог. м/хв., напруга 380В, встановлена потужність 48 кВт.

Принцип дії складається з послідовного згинання сталевої смуги з наданням їй вигину (кривизни)з наступним наданням виробу квадратного або прямокутного вигляду.

В процесі виготовлення профілю, фізичні та структурні властивості металу не змінюються. (митна декларація UА500020/2021/011901).

Рішенням митного органу № КТ-UА-2021 від 07 квітня 2021 року у декларації UА500020/2021/0011901 відповідачем безпідставно змінено код товару №4 з (ставка ввізного мита 5%) на (ставка ввізного мита 10%).

Зі зміною кодів товарів відповідачем та визначення ставок ввізного мита у розмірі 10% замість 5% погодитися неможна з огляду на таке.

При кодуванні товару, зазначеного в митній декларації № UА500020/2021/011901 позивачем використані пояснення до товарної номенклатури зовнішньоекономічної діяльності.

В митній декларації країни відправлення 00054532 вказано код - Центри оброблювальні, верстати агрегатні однопозиційні (ставка ввізного мита 2%).

У поясненнях до товарної позиції 8457 вказано, що до цієї товарної позиції включаються лише металооброблювальні верстати, крім токарних верстатів (включаючи верстати токарні багатоцільові), які можуть виконувати операції механічної обробки різних типів на одному оброблюваному виробі (заготовці) одним із зазначених нижче способів:

(a) шляхом автоматичної заміни різального інструменту з магазина або аналогічного пристрою відповідно до програми механічної обробки (оброблювальні центри);

(b) шляхом автоматичного використання одночасно або послідовно різних агрегатних головок, які обробляють зафіксовану деталь (заготовку) (однопозиційні агрегатні верстати); або

(c) шляхом автоматичного переносу оброблюваної деталі (заготовки) до різних агрегатних головок (багатопозиційні агрегатні верстати).

Однопозиційні агрегатні верстати. Однопозиційні агрегатні верстати являють собою багатофункціональні верстати, в яких оброблювана деталь утримується у фіксованій позиції, а агрегатні головки переміщаються відносно цієї деталі для виконання операції або операцій механічної обробки.

Агрегатні головки є частинами верстатів, на яких вони встановлені, і використовуються для закріплення, спрямовування і приведення в дію (обертання, висування, переміщення в зворотному напрямку) змінного різального інструменту. Обертові головки зазвичай містять у собі електродвигун, а до головки зворотно-поступального переміщення зазвичай входить гідравлічний циліндр; ці два типи головок можуть комбінуватися.

Цей клас охоплює однопозиційні агрегатні верстати, які виконують дві або більше операції механічної обробки з використанням двох або більше агрегатних головок.

Проте верстати, що виконують одну операцію механічної обробки з використанням декількох агрегатних головок, або верстати, що виконують кілька операцій механічної обробки з використанням однієї головки, не включаються до цієї товарної позиції.

Як приклад: Агрегатний верстат складається з уніфікованих вузлів. Основними уніфікованими вузлами агрегатного верстата є: силова головка і силовий стіл з бабкою. Силові головки розрізняють за технологічним призначенням (свердлильні, фрезерні, розточувальні): по потужності, яка коливається в межах 0.1 ... 30 кВт.

За типом приводу головного руху їх підрозділяють на головки з електричним, пневматичним і гідравлічним приводом.

Залежно від розташування приводу подач головки діляться на автоматичні і не автоматичні.

Силові столи призначені для установки на них інструментальних бабок (фрезерних, свердлильних та інших) зі самостійним приводом обертання для виконання робочого циклу: швидкого підведення, робочої подачі, швидкого відводу. Столи випускають шести типорозмірів, нормальної і підвищеної точності з максимальною тягової силою подачі 1 ... 100 кН і потужністю 1 ... 30 кВт.

Ця класифікація товару не відповідає до опису зазначеного в технічній документації до верстатів моделей ир-60, К-10*60 та Р-33.

На підставі паспорту до верстатів моделей ир-60, К-10*60 (призначенні для виробництва профілю з тонколистової рулоної сталі шляхом вигинання). Р-33 (який являє собою профілезгинальний верстат для виготовлення профнастіла з тонколистової рулоної сталі) та інформації мережі інтернет позивачем було визначено код товару згідно з УКТЗЕД (ставка ввізного мита 5%) відповідно до примітки «два» до товарної позиції 8462:

Машини (включаючи преси) для обробки металів шляхом об`ємного штампування, кування або штампування; машини для обробки металів (включаючи преси) шляхом вигинання, відбортування, вирівнювання, розрізання, висікання або відрубання; преси для обробки металів або карбідів металів, не зазначені вище.

Вигинальні машини. Сюди входять машини для обробки плоских виробів (листів, плит і штаб (смуг)), які, пропускаючи виріб крізь три або чотири комплекти валків, надають їм циліндричного вигину (кривизни) (для цього валки встановлюються паралельно, як на машині, що формує труби) або конічної форми (при цьому валки непаралельні); машини для обробки неплоских виробів (прутків, кутиків, фасонних і спеціальних профілів, труб).

Ці машини працюють або за допомогою формувальних валків, шляхом гнуття під пресом, або для труб (і, зокрема, для груб нафтопроводів) - шляхом витягування їхніх кінців, у той час як основна ділянка утримується фіксованим циліндром.

Код товару, який визначений відповідачем - (ставка ввізного мита 10%) є помилковим, оскільки до цієї товарної позиції згідно з УКТЗЕД включаються стани та верстати наступними характеристиками.

Прокатні стани. Прокатні стани являють собою машини для обробки металу, що складаються переважно із системи валів, між якими проходить метал; метал прокочується або формується тиском, забезпечуваним валами, одночасно прокатка змінює структуру металу і поліпшує його якість. У деяких випадках, на додаток до звичайних функцій, прокатні стани можуть бути використані для одержання малюнка на поверхні металу або для спільної прокатки двох або більш листів різних металів з метою одержання шаруватого листового виробу.

Аналогічні машини для прокатки матеріалів, крім металу, наприклад, каландри, не включаються до цієї товарної позиції (товарна позиція 8420). Інші валкові машини, наприклад, для нанесення металевої фольги на паперову підкладку (товарна позиція 8420), згинальні, крайко-загинальні або правильні машини (товарна позиція 8462) не вважаються прокатними станами в зазначеному вище сенсі і тому також не включаються до цієї товарної позиції.

Прокатні стани бувають різних типів відповідно до конкретних операцій прокатки, для яких вони призначені, тобто:

(А) Прокатка для зменшення товщини з відповідним збільшенням довжини (наприклад, прокатка болванок у блюми, заготовки (білети) або сляби; прокатка слябів у лист, штабу (смугу) і т.п.).

(B) Прокатка блюмів, заготовок (білетів) і т.п. для формування визначених профілів (наприклад, для виробництва прутків, стрижнів, кутиків, профілів, балок, брусів, залізничних рейок).

(C) Прокатка труб.

(D) Прокатка заготовок для коліс або заготовок ободів коліс (наприклад, для формування реборд залізничних коліс).

Таким чином, до цієї товарної позиції вигінальні верстати класифікуються у товарній позиції 8462.

На запит позивача Одеською регіональною торгово-промисловою палатою надані експертні висновки №УТЕ-527 від 12 квітня 2021 року щодо визначення коду товару, коду УКТЗЕД, яким підтверджує правильність визначення Позивачем класифікації товару в документах, поданих для розмитнення, а саме - що товар має код за УКТЗЕД .

Враховуючи викладене, код товару позивачем визначений вірно, а факт зменшення ставки ввізного мита не підтверджується.

Відповідно до ч. 5 ст. 69 Митного кодексу України, під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно ч. 6 ст. 69 Митного кодексу України, штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються митними органами виключно у разі, якщо прийняте митним органом рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

При цьому, положення Митного кодексу України передбачають, що контрольну функцію стосовно вірності визначення декларантом коду товару за УКТЗЕД здійснює митний орган і законодавцем відповідальність для декларанта встановлена не за неправильне визначення певного коду товару за УКТЗЕД, а за заявлення в митній декларації неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД, тобто недостовірних даних (інформації) стосовно товару, які враховуються при його класифікації віднесення до тієї чи іншої позиції за УКТЗЕД.

Аналогічний висновок, викладений у рішенні Верховного Суду від 14 січня 2021 року у справі №640/5081/17, від 18 березня 2021 року у справі 760/14721/16-а.

Таким чином, відсутність факту подання позивачем до митного органу недостовірних документів, недостовірної інформації, або ненадання ним усієї наявної в його розпорядженні інформації. виключає правомірність притягнення декларанта до адміністративної відповідальності за порушення митних правил за ст.485 МК України.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним. вчиняти дії. не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Частиною 1 ст. 458 МК України передбачено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно ст. 485 МК України, заявлений в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або . надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Позивач діяв у відповідності до приписів Митного кодексу та тих властивостей товару, які містяться у документах виробника. До того ж, Відповідач кваліфікуючи діяння декларанта як протиправні, які містять склад адміністративного правопорушення, вказав у постанові, що Позивачем заявлено неправдиві відомості, необхідні для визначення коду УКТ ЗЕД, проте в оскаржуваній постанові не зазначено, які саме неправдиві відомості вказав позивач .

Крім цього, імперативні приписи ст.485 Митного кодексу України містять обов`язкову кваліфікуючу ознаку складу порушення митних правил - наявність в діях особи особливої протиправної мети, а саме: ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру.

Застосовуючи дану норму закону у своїй практиці. Верховний Суд у своїй постанові від 14 січня 2021 року у справі № 640/5078/17 зазначив, що наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що правопорушення, передбачене ст. 485 Митного кодексу України може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі митної декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

Отже, у діях позивача, також, відсутня така ознака складу порушення митних правил, як наявність в діях особи особливої протиправної мети, а саме: ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру, оскільки митне оформлення товару було завершено після проведення в повному обсязі митних платежів за ставкою 10%.

З урахуванням цього, фактичних обставини справи можна дійти обґрунтованого висновку про відсутність протиправності в діях позивача та відсутність у нього мети, направленої на ухилення від сплати платежів.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що зазначене вище є підставою для скасування постанови.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 288 КпАП України, постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими КпАП України.

Згідно зі ст. 251 КпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Відповідно до ст. 293 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді скарги або протесту на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу або протест без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову. Таким чином з врахуванням процесуальних особливостей адміністративного судочинства доведення факту неправомірності дій позивача, покладається на відповідача.

Згідно зі ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні . Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили . Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Судом враховується положення ст. 55 Конституції України, згідно з якою права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Відповідно до ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Таким чином, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. В разі розгляду в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Керуючись ст. 55 Конституції України, ст. ст. 36, 164-1, 165-1, 251, 280, 288, 293 КпАП України, ст. ст. 5, 6, 9, 77, 78, 245, 250, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Скасувати постанову Одеської митниці Держмитслужби України 24 червня 2021 року у справі про порушення митних правил № 0467/50000/21, винесену заступником начальника Одеської митниці Держмитслужби України Пудрик Д.В., за якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що складає 45539,52 грн. (сорок п`ять тисяч п`ятсот тридцять дев`ять грн 52 коп.).

Справу закрити.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду у повному обсязі складено 19 листопада 2021 року.

Суддя В.К.Гуревський