Справа № 140/12667/21
Суддя: Денисюк Руслан Степанович
Дата ухвалення: 2021-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання

18 листопада 2021 року ЛуцькСправа № 140/12667/21
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Денисюка Р.С., розглянувши у письмовому провадженні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Володимир-Волинської міської ради Волинської області, Волинської обласної ради про визнання протиправними та скасування протоколу громадських слухань, рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Володимир-Волинської міської ради Волинської області, Волинської обласної ради про визнання протиправними та скасування результату громадських слухань про повернення місту Володимир-Волинському історичної назви "Володимир", затверджених протоколом від 09.09.2021 року, рішення Володимир -Волинської міської ради № 10/3 від 01.10.2021 "Про підтримку ініціативи щодо повернення місту Володимир-Волинському історичної назви "Володимир", рішення Волинської обласної ради від 20.10.2021 №9/4 "Про перейменування міста Володимир-Волинський".

Ухвалою суду від 09.11.2021 прийнято вказану позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та відповідно до приписів статей 12, 257, 262 КАС України ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

16.11.2021 за вх. № 54399/21 на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування якого зазначає, що дана справа має значний суспільний інтерес, є складною та потребує детального з`ясування всіх обставин та дослідження значного об`єму доказів, а також є необхідність викликати та допитати свідків.

Враховуючи наведене просить клопотання задовольнити.

Відповідно до частини третьої статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Таким чином, розгляд вказаного клопотання за встановленим судом порядком проведено у письмовому провадженні.

Вирішуючи вказане клопотання, суд зазначає наступне.

Як передбачено пунктом 20 частини першої статті 4 КАС України, адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до частин третьої - п`ятої статті 12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років"; 6) щодо оскарження індивідуальних актів Національного банку України, Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністерства фінансів України, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, рішень Кабінету Міністрів України, визначених частиною першою статті 266-1 цього Кодексу.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Таким чином, виходячи з системного аналізу вказаних правових норм випливає, що дана справа не є справою, яка відповідно до частини четвертої статті 12 КАС України має розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження.

Статтею 257 КАС України визначено перелік справ, що розглядаються за правилами спрощеного позовного провадження. Такими справами є справи незначної складності, а також будь-які інші, за винятком тих, що зазначені у частині четвертій цієї статті, а саме: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При цьому, з вищезазначених положень випливає, що суд має право на власний розсуд, за виключенням випадків визначених частиною 4 статті 12 КАС України, самостійно визначити порядок розгляду тієї чи іншої справи, незалежно від того чи є відповідне клопотання позивача про розгляд справи в спрощеному чи іншому провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом спору в даній справі є визнання протиправними та скасування результату громадських слухань про повернення місту Володимир-Волинському історичної назви "Володимир", затверджених протоколом від 09.09.2021 року, рішення Володимир -Волинської міської ради № 10/3 від 01.10.2021 "Про підтримку ініціативи щодо повернення місту Володимир-Волинському історичної назви "Володимир", рішення Волинської обласної ради від 20.10.2021 №9/4 "Про перейменування міста Володимир-Волинський".

У поданому клопотанні представник позивача посилається на те, що дана справа має значний суспільний інтерес, є складною та потребує детального з`ясування всіх обставин.

Однак, в чому саме полягає важливе значення саме даної справи представником позивача не обґрунтовано.

Крім того суд зазначає, що вжите законодавцем словосполучення «значний суспільний інтерес» необхідно розуміти як серйозну, обґрунтовану зацікавленість, яка має неабияке виняткове значення для усього суспільства в цілому, певних груп людей, територіальних громад, об`єднань громадян тощо до певної справи в контексті можливого впливу ухваленого у ній судового рішення на права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб. Вказане поняття охоплює ті потреби суспільства або окремих його груп, які пов`язані із збереженням, примноженням, захистом існуючих цінностей, девальвація та/або втрата яких мала б значний негативний вплив на розвиток громадянського суспільства. Наявність значного суспільного інтересу може мати місце й тоді, коли предмет спору зачіпає питання загальнодержавного значення, як от визначення і зміни конституційного ладу в Україні, виборчого процесу (референдуму), обороноздатності держави, її суверенітету, найвищих соціальних цінностей, визначених Конституцією України тощо.

Заявлене клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження не містить жодних аргументів, які б свідчили про значний суспільний інтерес саме до цієї конкретної справи й вказували на те, що предмет даного спору стосується питань, які мають виняткове значення для суспільства в контексті наведених вище критеріїв.

Стосовно «виняткового значення» справи для учасника справи, то в даному випадку оцінка судом такої «винятковості» може бути зроблена виключно на підставі дослідження мотивів, відповідно до яких сам учасник справи вважає її такою, що має для нього виняткове значення. Винятковість значення справи для учасника справи можна оцінити тільки з урахуванням особистої оцінки справи таким учасником. Відтак, особа, яка подає відповідне клопотання має обґрунтувати наявність відповідних обставин у такому клопотанні. Проте, представник позивача таких обґрунтувань не наводить.

Відповідно до частини другої статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетом є швидке вирішення справи.

Водночас, у поданому клопотанні представник позивача як на підставу для розгляду справи за правилами загального позовного провадження посилається на необхідність виклику та допиту у судовому засіданні свідків.

Нормами частини першої статті 65 КАС України визначено, що як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі.

Відповідно до частини другої вказаної статті свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи (частина перша статті 91 КАС України).

Згідно із частинами першою-другої статті 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

Частиною першою статті 92 КАС України передбачено, що заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Відповідно до частин першої, другої статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Проте, представник позивача окремого клопотання про виклик свідків із зазначенням обставин щодо яких свідки можуть дати показання, як це передбачено статтею 166 КАС України, не заявляє, а лише вказує на необхідність їх допиту у судовому засіданні.

Отже враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що дана справа не є справою, яка відповідно до частини четвертої статті 12, частини четвертої статті 257 КАС України має розглядатися виключно за правилами загального позовного провадження, тому розгляд вказаної справи може здійснюватися за правилами спрощеного позовного провадження.

Відтак у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження слід відмовити.

Керуючись статтями 12, 248, 257, 262 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя Р.С. Денисюк