Справа № 260/1829/20
Суддя: Стрелець Т.Г.
Дата ухвалення: 2021-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 листопада 2021 року

м. Київ

справа №260/1829/20

адміністративне провадження № К/9901/39759/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Стрелець Т.Г.,

суддів: Мороз Л.Л., Тацій Л.В.,

перевіривши касаційну скаргу Заступника керівника Львівської обласної прокуратури на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 260/1829/20 за позовом Ужгородська окружна прокуратур до Ужгородська міська рада ,треті особи: ТзОВ "Інвестгруп К-1", ГУ Держгеокадастру в Закарпатській області, ПрАТ "Модуль-М" про визнання рішення протиправним та його скасування,-

УСТАНОВИВ:

Як вбачається з касаційної скарги та відомостей Єдиного Державного реєстру судових рішень, у травні 2020 року Ужгородська місцева прокуратура звернувся в суд із адміністративним позовом до Ужгородської міської ради, в якому просила визнати незаконним та скасувати пункт 2.7 рішення XLI сесії VIІ скликання Ужгородської міської ради від 14.11.2019 за №1768 про надання дозволу на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок з подальшою передачею їх в оренду, зокрема, Товариству з обмеженою відповідальністю "Інвестгруп К-1" земельної ділянки площею 0,0814 га. для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості по вулиці Миколи Бобяка,15"е".

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 26 травня 2021 року позов - задоволено. Визнано незаконним та скасовано пункт 2.7 рішення XLI сесії VIІ скликання Ужгородської міської ради від 14.11.2019 за №1768.

Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2021 року апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестгруп К-1" задоволено. Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 травня 2021 року в адміністративній справі №260/1829/20 за позовом Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради Закарпатської області про визнання незаконним та скасування рішення - скасовано. Позовну заяву Ужгородської окружної прокуратури до Ужгородської міської ради Закарпатської області про визнання незаконним та скасування рішення - залишено без розгляду.

01 листопада 2021 року до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Заступника керівника Львівської обласної прокуратури на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 260/1829/20.

У касаційній скарзі позивач зазначає, що касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики, а справа має для нього виняткове значення.

Також скаржник зазначив, що судом апеляційної інстанції не враховано правові висновки викладені Верховним Судом.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Відповідно до статті 129 Конституції України до основних засад судочинства належить забезпечення апеляційного перегляду справи. Касаційне оскарження судового рішення допускається лише у визначених законом випадках.

Із зазначеною правовою нормою кореспондуються пункт 7 частини третьої статті 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом, а також стаття 13 цього Кодексу, якою визначено право, зокрема, учасників справи на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо Верховний Суд уже викладав у своїй постанові висновок щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, порушеного в касаційній скарзі на судове рішення, зазначене у частині першій статті 328 цього Кодексу, і суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення відповідно до такого висновку (крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку або коли Верховний Суд вважатиме за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах).

Залишаючи позовну заяву без розгляду суд апеляційної інстанції виходив з того, що встановлені у справі обставини свідчать про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави, а отже і права на звернення до суду, що є перешкодою для розгляду справи по суті, а саме, правомірність п.2.7 рішення XLI сесії VII скликання Ужгородської міської ради від 14.11.2019 за 1768, зокрема і з мотивів, наведених прокурором, може бути перевірено за позовом належного позивача.

У постанові Верховного Суду від 19 серпня 2021 року в справі №260/1831/20, суд висловив правову позицію щодо застосування норм права у цій категорії справ, а саме:

66. Відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затверджену постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15 (в редакції, чинній на час звернення прокурора до суду) Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) - це центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

67. Відповідно до підпункту 25-1 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за:

- дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок;

- дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю;

- проведенням землеустрою, виконанням заходів, передбачених проектами землеустрою, зокрема за дотриманням власниками та користувачами земельних ділянок вимог, визначених у проектах землеустрою.

68. Підпунктом 25-5 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру передбачено, що Держгеокадастр вносить у встановленому порядку до органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування клопотання щодо приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень з питань регулювання земельних відносин, використання та охорони земель.

69. Забезпечення законності (дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю) на відповідній території є завданням саме Держгеокадастру.

70. Отже, звернувшись до суду без передбачених законом підстав, прокурор перебрав на себе функції іншого державного органу - Держгеокадастру.

71. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 21 серпня 2019 року у справі № 263/2038/16-а.

72. Оскільки перевірка права прокурора на звернення до адміністративного суду передує розгляду питання щодо правомірності рішення відповідача, а встановлені у справі обставини свідчать про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави, а отже і права на звернення до суду, суди не мали достатніх правових підстав для розгляду справи по суті. Оцінка правомірності оспорюваних у цій справі рішень, зокрема і з мотивів, наведених прокурором, могла бути надана судом за позовом належного позивача.

Отже, суд касаційної інстанції зауважує, що Верховний Суд уже викладав в своїх постановах висновок щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах, яке порушене в касаційній скарзі на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 260/1829/20, а суд апеляційної інстанції переглянув судове рішення у цій справі відповідно до такого висновку.

Колегія суддів Верховного Суду не вбачає підстав для відступу від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду від 19 серпня 2021 року в справі №260/1831/20, яким керувався суд апеляційної інстанції.

З огляду на наведене Верховний Суд вважає, що у відкритті касаційного провадження за поданою касаційною скаргою необхідно відмовити.

Керуючись статтями 333, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Заступника керівника Львівської обласної прокуратури на постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 06 жовтня 2021 року у справі № 260/1829/20.

Копію цієї ухвали разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами направити особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Т. Г. Стрелець

Судді Л. Л. Мороз

Л. В. Тацій