Справа № 280/6456/19
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2021-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 листопада 2021 року м. Дніпросправа № 280/6456/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Державного навчального закладу "Запорізький професійний торгово-кулінарний ліцей" на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 серпня 2021 року (суддя 1-ї інстанції Кисіль Р.В.) у справі №280/6456/19 за позовом Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Державного навчального закладу "Запорізький професійний торгово-кулінарний ліцей" про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації,-

ВСТАНОВИВ:

26.12.2019р. Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області звернулось до суду з позовом до Державного навчального закладу Запорізький професійний торгово-кулінарний ліцей про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель та приміщень відповідача, розташованого за адресою: 69006, м. Запоріжжя, вул. Валерія Лобановського, буд. 1, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію будівель та приміщень за вказаною адресою, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки позивачем.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в ході перевірки позивачем встановлено, що об`єкт відповідача - ДНЗ ЗПТКЛ, розташований за адресою: 69006, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вулиця Валерія Лобановського, будинок 1, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, через що позивач змушений звернутися до суду з позовною заявою про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 04 серпня 2021 року позов задоволено.

Відповідач не погодившись з рішенням суду подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що відповідачем на час прийняття рішення були усунуті майже всі порушення, підтвердженням чого є акт позапланової перевірки.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду залишити без змін. Просить врахувати, що повного усунення порушень відповідачем не здійснено, а саме головного не забезпечено обладнання приміщень протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014.

Сторони повідомлені про день розгляду справи.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог ст. 311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що така не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Запорізьким міськрайонним управлінням ГУ ДСНС України у Запорізькій області в період з 28 жовтня по 29 жовтня 2019 року було проведено позапланову перевірку ДНЗ ЗПТКЛ, за наслідками якої було складено акт №974 від 29.10.2019.

В ході перевірки встановлено, що об`єкт відповідача - будівлі, приміщення та територія - ДНЗ ЗПТКЛ, розташований за адресою: 69006, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вулиця Валерія Лобановського, будинок 1, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

- приміщення навчального закладу не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В 2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту.

Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту.

Відсутність системи протипожежного захисту не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії та сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання. У такому випадку суттєво збільшується час розвитку пожежі до моменту її виявлення, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

-будівлі та приміщення навчального закладу не забезпечені достатньою кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників).

Відповідно до вимог пункту 3.6 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрований у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Відповідно до вимог пункту 3.9 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, вибирання типу та визначення необхідної кількості вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до наказу МВС України №25 від 15.01.2018р. Про затвердження правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників.

Відповідно до вимог пункту 3.15 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, вогнегасники слід встановлювати у легкодоступних та видних місцях, а також у пожежонебезпечних місцях, де найбільш вірогідна поява осередків пожежі. При цьому необхідно забезпечити їх захист від потрапляння прямих сонячних променів та дії опалювальних та нагрівальних приладів.

Відстань між місцями розташування вогнегасників не повинна перевищувати 15 м- для приміщень категорій А, Б, В (горючі гази та рідини); 20 м - для приміщень категорій В, Г, а також для громадських будівель та споруд.

Пожежні щити (стенди), інвентар, інструмент, вогнегасники в місцях установлення не повинні створювати перешкоди під час евакуації.

Відсутність достатньої кількості та відповідного типу первинних засобів пожежогасіння може ускладнити ліквідацію пожежі на початковій стадії її розвитку саме персоналом об`єкта, до прибуття пожежно-рятувального підрозділу, наслідком чого є розповсюдження вогню на значну площу, розповсюдження продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

-допускається встановлення глухих грат у вікнах навчального закладу.

Відповідно до вимог пункту 2.16 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі грати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне прибування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

За наявності глухих ґрат при проведенні евакуаційних заходів та заходів під час ліквідації пожежі, аварії техногенного або природного характеру, іншої надзвичайної ситуації, не буде можливості швидко та своєчасно виконати дії по евакуації людей, що в свою чергу, несе загрозу для їх здоров`я та життя.

-не встановлені у приміщенні електрощитової протипожежні перешкоди відповідно до ДБН В 1.1-7-2016 Пожежна безпека об`єктів будівництва.

Відповідно до вимог пункту 1.24 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові.

Відповідно до вимог пункту 2.3 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах.

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Протипожежні двері призначені для обмеження поширення пожежі з одного приміщення в інше. Протипожежні двері виконують багатоцільове призначення, що обумовлює їх ефективність.

За відсутності виконання цих вимог є ризик загорання будівлі, розповсюдження вогню на значну площу, розповсюдження продуктів горіння що є загрозою для життя та здоров`я людей.

-допускається зачинений запасних евакуаційних виходів на навісні замки з приміщень майстерень та евакуаційних виходів з поверхів гуртожитку.

Відповідно до вимог пункту 2.37 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за №252/26697, не допускається замикати на замки та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах.

Замкнення дверей на навісні замки збільшує час на проведення евакуації людей із будівель та приміщень і може призвести до ускладнення проведення швидкої їх евакуації, запобігання проявів паніки і недопущення загибелі під час проходження через евакуаційні виходи, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

-не забезпечено кожну лінію живлення до побутового кондиціонера автономним пристроєм електричного заходу.

Відповідно до вимог пункт 2.26 глави 2 Розділ IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів.

Не забезпечення лініями живлення до побутових кондиціонерів автономними пристроями електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії в приміщеннях будівель може привести до перевантаження загальної лінії електропостачання, яка в свою чергу може привести до короткого замикання та загоряння електропроводки. Це може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.

-не здійснено таке влаштування кран комплекту, щоб забезпечити зручність приєднання рукава та уникнути його різкого залому у місці приєднання.

Відповідно до вимог підпункту 7 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за №252/26697, спосіб установлення пожежного кран-комплекту повинен забезпечувати зручність повертання вентиля та приєднання рукава. Напрямок осі отвору патрубка пожежного крана повинен виключати різкий залом пожежного рукава у місці його приєднання.

Не виконання цих вимог може привести до неможливості використання пожежних рукавів працівниками при виникненні пожежі, що, в свою чергу, може призвести до розповсюдження вогню на значну площу, а також розповсюдження продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

-не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів і перевірка їх на працездатність шляхом пуску води та зареєструвати результати перевірки у журналі обліку технічного обслуговування. Постійно підтримувати в справному стані та доступними для використання пожежні кран-комплекти.

Відповідно до вимог підпункту 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за №252/26697, пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.

Не проведення технічного обслуговування і перевірки на працездатність пожежних кран-комплектів шляхом пуску води сприяє несвоєчасному виявленню недоліків під час їх експлуатації. Це може привести до того, що в разі виникнення пожежі вогонь буде розповсюджуватися на значну площу із загрозою для здоров`я та життя людей.

-не доукомплектовані пожежні кран-комплекти пожежними рукавами та стволами.

Відповідно до вимог підпункту 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за №252/26697, кожен кран-комплект має бути укомплектований пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля.

Не виконання цієї вимоги може привести до неможливості використання пожежних рукавів працівниками при виникненні пожежі, що, в свою чергу, може призвести до розповсюдження вогню на значну площу, а також розповсюдження продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

Допускається використання побутових електронагрівальних приладів (електричних чайників) з негорючими теплоізоляційними підставками.

Відповідно до вимог пункту 1.18 глави І розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, забороняється використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено.

При використанні побутових електронагрівальних приладів (електричних чайників) з негорючими теплоізоляційними підставками є ризик загорання будівлі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.

-територія не очищена від горючих матеріалів а саме: суха трава, гілки.

Відповідно до вимог пункту 1.1 глави 1 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417 зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, територія об`єктів, ділянок, що межують з житловими будинками, дачними та іншими будинками, протипожежні відстані між будинками, спорудами, майданчиками для зберігання матеріалів, устаткування повинні систематично очищатися від сміття, відходів виробництва, тари, опалого листя, котрі необхідно регулярно видаляти (вивозити) у спеціально відведені місця.

Засмічування та захаращування території підприємства сторонніми предметами, горючим сміттям, сухою травою, горючою тарою та інш. призводить до збільшення горючої навантаги, яка сприяє виникненню пожежі, швидкому розповсюдженню вогню та продуктів горіння на значну площу, що, в свою чергу, створює загрозу для здоров`я і життя людей.

-не забезпечено кожен вогнегасник направляючим розтрубом відповідно до паспорту у приміщенні бухгалтерії, бібліотеці, приміщення чергового, на посту чергового гуртожитку, кухарське приміщення, лабораторії кондитерів.

Відповідно до вимог пункту 3.10 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, розміщення та експлуатація вогнегасників повинні здійснюватися згідно з вимогами Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом МВС України 15.01.2018 за №25, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 23 лютого 2018 р. за №225/31677.

Не забезпечення кожного вогнегасника направляючим розтрубом відповідно до паспорта може ускладнити ліквідацію пожежі на початковій стадії її розвитку саме персоналом об`єкта, до прибуття пожежно-рятувального підрозділу, наслідком чого є ризик розповсюдження вогню на значну площу, розповсюдження продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.

-допускається встановлення на сходовій клітини горщиків з рослинами та дзеркал, які заважають вільній евакуації з поверхів.

Відповідно до вимог абз. 2 пункту 2.37 глави 2 розділу Ш Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, не допускається захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами.

Невиконання цих вимог може призвести до ускладнення проведення евакуації людей з будівлі та приміщень, запобігання проявів паніки, травмування і недопущення їх загибелі під час евакуації, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

-допускається використання пошкодженої розетки у кімнаті майстрів №1.

Відповідно до вимог абз. 6 пункту 1.18 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, забороняється користуватися пошкодженими розетками, відголужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами.

Використання пошкодженої розетки може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від пожежі або ураження електричним струмом.

- допускається встановлення звичайного скла яке дає скалки в дверях на евакуаційному виході першого, другого та третього поверхів у навчальному корпусі та гуртожитку.

Відповідно до вимог пункту 2.37 глави 2 розділу Ш Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, не допускається заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях.

Відповідно до вимог пункту 10.2.9 ДБН 2.2-9:2018 Громадські будинки та споруди Основні положення., затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку та будівництва України від 28.09.2018р. №260 Про затвердження ДБН В.2.2-9:2018 Громадські будинки та споруди. Основні положення, на шляхах евакуації у будинках, спорудах і приміщеннях громадського призначення для світлопрозорого заповнення дверей, фрамуг (у дверях, перегородках і стінах, включаючи внутрішні стіни сходових кліток) і перегородок слід застосовувати загартоване або армоване скло і склоблоки, крім пожежних дверей і протипожежних перешкод, у яких застосовується вогнестійке скло.

Невиконання цих вимог може призвести до ускладнення проведення евакуації людей з будівлі та приміщень, запобігання проявів паніки, травмування і недопущення їх загибелі під час евакуації, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

-не забезпечено замикання евакуаційних виходів з приміщень у яких знаходяться люди на запори, які відкриваються з середини без ключа.

Відповідно до вимог пункту 2.27 глави 2 розділу Ш Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, за наявності людей у приміщенні двері можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа.

Замкнення дверей на ключі збільшує час на проведення евакуації людей із будівель та приміщень і може призвести до ускладнення проведення швидкої їх евакуації, запобігання проявів паніки і недопущення загибелі під час проходження через евакуаційні виходи, що несе загрозу для здоров`я і життя людей.

-допускається встановлення внутрішнього протипожежного водопроводу з горючого матеріалу.

Відповідно до вимог пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових витрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до вимог частини 1 п. 9.3 розділу 9 ДБН В.2.5-64:2012 Внутрішній водопровід та каналізація, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2012р. №553, в об`єднаних системах протипожежного постачання трубопроводи, які призначені для подачі води на пожежогасіння, вводи і мережі водопроводу в підвалах, горищах, технічних поверхах, протипожежні стояки тощо, треба виконувати з металевих труб (окрім чавунних та мідних).

При не виконанні цієї вимоги може стати неможливо використання води та обладнання при виникненні пожежі, що, в свою чергу, може призвести до розповсюдження вогню на значну площу, а також розповсюдження продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людей.

-застосовується зменшення діаметру трубопроводу пожежних кранів на першому поверсі (який не відповідає вимогам пожежних струменів з витратою води не більше ніж 4 л/с).

Відповідно до вимог пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових витрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Відповідно до вимог примітки 2 п. 8.7 розділу 8 ДБН В.2.5-64:2012 Внутрішній водопровід та каналізація, затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2012р. №553, для отримання пожежних струменів з витратою води не більше ніж 4 л/с застосовують пожежні крани і рукави діаметром 50 мм, для отримання пожежних струменів більшої продуктивності - діаметром 65 мм. При техніко-економічному обґрунтуванні дозволяється застосовувати пожежні крани діаметром 50 мм, продуктивністю більше ніж 4 л/с.

Зменшення діаметру трубопроводу пожежних кранів зменшує необхідну кількість води для наповнення пожежних рукавів, що збільшує час на гасіння пожежі або взагалі унеможливлює її гасіння, що в свою чергу, створює загрозу для здоров`я і життя людей, які можуть знаходитись в будівлі.

-не забезпечено металеві повітропроводи вентиляції пристроями для очищення.

Відповідно до вимог пункту 2.20 глави 2 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за №252/26697, усі металеві повітропроводи, трубопроводи, фільтри та інше обладнання витяжних установок, що транспортують горючі та вибухонебезпечні речовини, повинні бути заземлені та захищені від статистичної електрики, а також мати пристрої для очищення.

Відсутність пристроїв для очищення металевих повітропроводів унеможливлює проведення профілактичних оглядів та проведення робіт з очищення від відкладень горючих речовин систем вентиляції, що може призвести до їх загоряння і розповсюдженню вогню по вентиляції, що в свою чергу, створює загрозу для здоров`я і життя людей.

Згідно висновків акту перевірки, позивач дійшов висновку, що подальша експлуатація об`єктів створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що стало підставою для звернення до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не подано до суду доказів відсутності порушень у повному обсязі вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей під час експлуатації ним об`єкту, що перевірявся.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877).

Відповідно до статті 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Частиною 5 статті 4 Закону № 877 визначено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.

Отже, застосування заходів реагування оскільки включає в себе: зупинення виробництва суб`єкта господарювання, у тому числі експлуатації підприємства, виробничого об`єкта, окремого виробництва, робочого місця, будівлі, споруди, приміщення, машин і механізмів.

Повне або часткове зупинення виробництва розповсюджується на виготовлення або реалізацію продукції, виконання робіт, надання послуг.

Пунктом 7 статті 7 передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Частина перша статті 67 Кодексу цивільного захисту України передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частин першої та другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як визначено ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів може бути недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Встановлення не усунення відповідачем порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки обумовлює звернення позивача до суду з позовом про застосування заходів державного нагляду (контролю).

При цьому застосування означених заходів можливе у випадку, коли порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Як свідчать встановлені обставини справи, позивачем за результатами проведеної планової перевірки відповідача виявлено численні порушення вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки.

Виявлені порушення є суттєвим, оскільки можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, створювати небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі, а тому не усунення цих порушень є підставою для застосування до відповідача заходів реагування.

За результатами проведеної перевірки, позивачем був складений акт, в якому зафіксовані за переліком 25 порушення.

Таким чином суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що без усунення виявлених ГУ ДСНС порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки продовження експлуатації об`єктів відповідача становить можливу загрозу для життя і здоров`я працівників та інших людей, що можуть там перебувати.

Отже, сукупність виявлених в ході планової перевірки та не усунутих до проведення іншої перевірки порушень створює реальну загрозу для життя і здоров`я людей, що є підставою для задоволення позову.

Щодо доводів відповідача, про ненадання оцінки судом першої інстанції щодо часткового усунення порушень, та неврахування акту позапланової перевірки від 04.09.2020. №584, колегія суддів зазначає наступне.

Суд першої інстанції надав оцінку доводам відповідача щодо часткового усунення порушень та дійшов висновку, що відповідач не звертався до позивача з письмовою заявою про здійснення позапланової перевірки, щодо усунення виявлених порушень, які зазначені в Акті перевірки від 29.10.2019 за №974, оскільки тільки перевірка усунення виявлених порушень може встановити наявність або відсутність факторів, які створюють небезпеку для життя та здоров`я осіб, які знаходяться в будівлях відповідача за зазначеною адресою. Без проведення перевірки усунених порушень неможливо встановити безпечність об`єкта для експлуатації.

Посилання відповідачем на акт позапланової перевірки від 04.09.2020. №584 колегія суддів відхиляє, оскільки відповідно до такого, така проводилась на виконання припису за актом перевірки від 16.08.2018 №529, а отже не відноситься до результатів перевірки за актом від 29.10.2019 за №974.

Щодо доводів відповідача щодо оціночного поняття «загроза життю і здоров`ю людей», суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Настання реальної загрози життю та/або здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, що можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу, підвищених температур тощо) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людини. Суд враховує, що життя та здоров`я людини є найвищою цінністю.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Оскільки судом першої інстанції визначено, що дана справа належить до справ незначної складності та розглянуто справу в порядку спрощеного провадження, постанова відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Керуючись ст.ст. 311, 315, ст. 316, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного навчального закладу "Запорізький професійний торгово-кулінарний ліцей" - залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 серпня 2021 року у справі №280/6456/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.А. Щербак