Справа № 420/21969/21
Суддя: Аракелян М.М.
Дата ухвалення: 2021-11-17 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

17 листопада 2021 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Аракелян М.М., розглянувши матеріали адміністративної позовної заяви ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) до Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області (; пров. Урядовий, Усатове, Біляївський район, Одеська область, 67663) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

12 листопада 2021 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області, в якому позивачка просить суд:

для належного оформлення спадчини від спадкодавця ОСОБА_2 на спадкоємця ОСОБА_1 зобов`язати голову Усатівської сільради ОСОБА_3 надати ОСОБА_1 довідки, рішення сільради чи інші встановленні законом відомості:

рішення щодо надання земельної ділянці АДРЕСА_2 адреси АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4 в тому ж селі з посиланням на площі земельних ділянок АДРЕСА_5 .

Рішення сільради , підставу зменьшення земельної ділянки ОСОБА_4 з 0,67 га в земельнокадастрової документації колгоспу ім. Котовського до 0,12га у відповіді № 1476 від 17.06.21.

довідку про склад майна ОСОБА_4 на час її смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 .

рішення Августівської сільради від 24 вересня 2007 № 121

рішення про передачу частини земельної ділянки № 60 ОСОБА_5 (відповідно до плану розподілу земельної ділянки № 60).

рішення про надання адреси земельної ділянці № 60а, та рішення про надання у власність земельної ділянки АДРЕСА_4 .

рішення про визнання земельної ділянки АДРЕСА_2 відумерлою;

визнати відповідь голови Усатівської сільради ОСОБА_3 № 1476 від 17.06.2021 такою, що суперечить відомостям земельно-кадастрової документації Августівської сільради від 1987 року;

визнати площу земельної ділянки АДРЕСА_4 зазначену у листі № 1476 від 17.06.21 як 0,12 га такою, що не підтверджена землевпорядною документацією та межами земельної ділянки № 60;

визнати площу земельної ділянки АДРЕСА_4 зазначену у листі № 1476 від 17.06.21 як 0,12 га такою що не підтвердженна рішенням Усатівської сільради;

як наслідок, визнати відповідь голови Усатівської сільради Маковейчука Ю.І. № 1476 від 17.06.2021 протиправною.

визнати бездіяльність Усатівської сільради, щодо ненадання відомостей про склад майна ОСОБА_2 на час її смерті у 1987 році протиправною.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями адміністративна справа №420/21969/21 о 15:56:53 розподілена на суддю Аракелян М.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161,172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 на відповідність вимогам КАС України судом встановлено наступне.

Згідно п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, згідно п.2, 4 ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

У заявлених позовних вимогах позивачка просить суд, зокрема визнати площу земельної ділянки АДРЕСА_4 зазначену у листі № 1476 від 17.06.21 як 0,12 га такою, що не підтверджена землевпорядною документацією та межами земельної ділянки № 60; визнати площу земельної ділянки АДРЕСА_4 зазначену у листі № 1476 від 17.06.21 як 0,12 га такою що не підтверджена рішенням Усатівської сільради. Однак, зі змісту позову неможливо встановити, яке рішення, дія чи бездіяльність в цій частині оскаржується позивачкою, та до кого такі вимоги зверненні.

Отже суд дійшов висновку про недодержання вимог, встановлених п.4 ч.5 ст.160 та п.4 ч.1 ст.5 КАС України.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущення встановлено законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції), наголошує, що позовна давність це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення. Застосування строків позовної давності має кілька важливих цілей, а саме : забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів, та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із плином часу (пункт 51 рішення від 22 жовтня 1996 року за заявами № 22083/93, 22095/93 у справі Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства; пункт 570 рішення від 20 вересня 2011 року за заявою у справі ВАТ Нафтова компанія Юкос проти Росії).

Приписами ч. 2 ст. 122 КАС України встановлено, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду, зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Так, позивачка серед позовних вимог просить суд визнати протиправною бездіяльність Усатівської сільради, щодо ненадання відомостей про склад майна ОСОБА_2 на час її смерті у 1987 році. Тобто, спірні правовідносини виникли ще у 1987 році, однак із позовом стосовно допущеної бездіяльності позивачка звернулась лише у листопаді 2021 року.

При цьому, позивачка не обґрунтовує поважності пропуску строку звернення до суду із вказаною вимогою.

В ухвалі від 22.01.2019 року по справі №360/2999/18 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду дійшов висновку про необхідність доведення позивачем та надання допустимих доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду.

Крім цього, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року по справі №706/1272/14-ц висловлена така ж позиція щодо необхідності доведення учасниками справи обставин пропуску строку звернення до суду.

"Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Питання щодо поважності цих причин, тобто наявності обставин, які з об`єктивних, незалежних від позивача підстав унеможливлювали або істотно утруднювали своєчасне подання позову, вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням наявних фактичних даних про такі обставини."

Частиною другої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні в справі "Каракуця проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

В свою чергу суд звертає увагу позивача на обов`язок визначений приписами ч. 6 ст. 161 КАС України, а саме:

у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.3 ст. 123 КАСУ, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Вказана процесуальна норма містить умову, за якої позовна заява залишається без розгляду (після відкриття провадження по справі) - якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Відтак, суд надає позивачу можливість подати заяву про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Також позивачка просить суд звільнити її від сплати судового збору за подачу даного позову з підставі п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», адже сума судового збору, яку вона має сплатити, перевищує 5% її річного доходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, за правилами частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Так, вичерпний перелік осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях, встановлений ст. 5 Закону України «Про судовий збір» (далі - ЗУ № 3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 8 ЗУ № 3674-VI враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно ч. 2 ст. 8 ЗУ № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Позивачкою в підтвердження наявності підстав для звільнення її від сплати судового збору надано довідку про доходи з жовтня 2020 року по вересень 2021 року. Натомість, при вирішенні даного питання дослідженню підлягають відомості про річний дохід позивача - фізичної особи за попередній календарний рік, тобто за 2020 рік, відомості про який до суд не надано.

Частиною 1 статті 3 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про державний бюджет на 2021 рік встановлено прожитковий мінімум з розрахунку на місяць для працездатних осіб з 1 січня 2021 року 2270 грн.

Позивачка звернулась до суду із 5 самостійними вимогами немайнового характеру.

Згідно ч.3 ст.6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачці необхідно надати докази сплати судового збору у сумі 4540 грн. (2270 грн.*0,4 * 5 вимог немайнового характеру), або докази наявності підстав для звільнення від сплати судового збору.

Згідно ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У відповідності до положень ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Однак, в порушення зазначеного позивачем надано до позову письмові докази, які не засвідчені належним чином.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява має бути залишена без руху, а позивачу наданий строк для усунення недоліків шляхом надання уточненої позовної заяви, приведеної у відповідність до п.4 ч.5 ст.160 та п.4 ч.1 ст.5 КАС України, надання доказів сплати судового збору у сумі 4540 грн. або доказів наявності підстав для звільнення від сплати судового збору, заяви про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, надання належним чином засвідчених копій письмових доказів, доданих до позовної заяви, у відповідності до кількості учасників справи.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) до Усатівської сільської ради Одеського району Одеської області (; пров. Урядовий, Усатове, Біляївський район, Одеська область, 67663) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви 10 днів з дня вручення копії даної ухвали позивачеві.

Копію ухвали невідкладно направити позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя М.М. Аракелян