Справа № 640/1238/21
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2021-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1238/21 Суддя (судді) першої інстанції: Добрівська Н.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Федотова І.В.,

суддів: Єгорової Н.М. та Сорочка Є.О.,

за участю секретаря Бринюк Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - ДП «НАЕК «Енергоатом», позивач) звернулось до суду з позовом до Офісу великих платників податків ДПС (далі - Офіс ВПП ДПС, відповідач), в якому просило визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Офісу ВПП ДПС від 02.10.2020 № та №.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Так, апелянт вказує на те, що судом першої інстанції відмовлено у задоволенні позову у зв`язку з наявною практикою Верховного Суду у подібних правовідносинах.

Разом з тим, вказує, що у разі непогодження з висновком Верховного Суду суд вправі прийняти інше рішення, обґрунтувавши мотиви незгоди.

У відповідності до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, які з`явились в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вірно встановлено судом першої інстанції ДП «НАЕК «Енергоатом» подано податкову декларацію з акцизного податку за звітний податковий період - червень 2020 року (від 17.07.2020 №), в якій сума податкового зобов`язання за операціями з реалізації виробленої електричної енергії, що продається поза оптовим ринком електричної енергії, яка підлягає сплаті визначена у сумі 100225533,00 грн.

В силу положень підпункту 222.1.1 пункту 222.1 статті 222, пункту 57.1 статті 57 і підпункту 49.18.1 пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України, строк сплати узгодженого податкового зобов`язання з акцизного податку за червень 2020 року закінчується 30.07.2020.

08.09.2020 Офісом ВПП ДПС за результатами камеральної перевірки ДП «НАЕК «Енергоатом» щодо порушення граничних термінів сплати узгоджених податкових зобов`язань з акцизного податку податковими деклараціями за червень 2020 (від 17.07.2020 №), головним державним ревізором-інспектором відділу Офісу ВПП ДПС складено акт за №1020/28-10-45-04/24584661(далі - акт перевірки).

В акті перевірки зафіксовано, що за даними інформаційної системи «Податковий блок», підсистеми «Податковий аудит» - «Перевірки» - «Несвоєчасної сплати» ДП «НАЕК «Енергоатом» несвоєчасно сплачено узгоджені грошові зобов`язання з акцизного податку на електричну енергію, що призвело до розрахунку штрафних (фінансових) санкцій, а саме у зв`язку з невчасною сплатою акцизного податку за декларацією від 17.07.2020 №:

- 10% за затримку сплати на 29 днів (дата операції - 28.08.2020; платіжне доручення №6600 на суму 84567047,20 грн);

- 20% за затримку сплати на 32 днів (дата операції - 31.08.2020; платіжне доручення №6659 на суму 15658485,82 грн).

Згідно висновку акта перевірки, ДП «НАЕК «Енергоатом» порушено пункт 57.1 статті 57 та підпункту 222.1.1 пункту 222.1 статті 222 Кодексу та несвоєчасно сплачено самостійно визначені податкові зобов`язання зі за результатами декларування акцизного податку за звітні періоду задекларовані податковими деклараціями за червень 2020 року (від 17.07.2020 №). Відповідальність за порушення строків сплати узгоджених грошових зобов`язань передбачена пунктом 126.1 статті 126 Кодексу.

02.10.2020 Офісом ВПП ДПС на підставі акта перевірки №1020/28-10-45-04/24584661 від 08.09.2020 прийнято податкові повідомлення-рішення на підставі статті 126 Податкового кодексу України за затримку сплати грошового зобов`язання з акцизного податку на електричну енергію:

- №, яким визначено штрафні (фінансові) санкції у розмірі 8456704,72 грн. за затримку на 29 календарних днів сплати;

- №, яким визначено штрафні (фінансові) санкції у розмірі 3131697,16 грн. за затримку на 32 календарних днів сплати.

Вказані податкові повідомлення-рішення були оскаржені позивачем в адміністративному порядку до ДПС України, яка своїм рішенням №37144/6/99-00-06-03-01-06 від 31.12.2020 про результати розгляду скарги податкові повідомлення-рішення Офісу ВПП ДПС від 02.10.2020 №, № залишила без змін, а скаргу - без задоволення.

Не погоджуючись із прийнятими податковими повідомленнями рішеннями, позивач звернувся із позовом до суду.

Даючи правову оцінку обставинам справи в межах доводів апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 75 Податкового кодексу, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи (пункт 75.1). Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (абзац другий підпункт 75.1.1 пункту 75.1).

Так, камеральною перевіркою було встановлено, що позивачем несвоєчасно сплачено самостійно визначені податкові зобов`язання за результатами декларування акцизного податку за звітні періоду задекларовані податковими деклараціями за червень 2020 року (від 17.07.2020 №).

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пунктів 100.1 та 100.2 статті 100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Якщо до складу розстроченої (відстроченої) суми входить пеня, то для розрахунку процентів береться сума за вирахуванням суми пені. Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Згідно з пунктом 1.4 Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 № 574, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за № 1853/24385 розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) вважається наданим, якщо на підставі заяви платника податків прийнято відповідне рішення органу доходів і зборів та укладено договір про розстрочення (відстрочення).

Відповідно до пункту 1.8 вказаного Порядку подання заяви про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) не припиняє сплату платником податку грошового зобов`язання (податкового боргу) до дня прийняття рішення про розстрочення (відстрочення).

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, ДП «НАЕК Енергоатом» звернулось до Офісу ВПП ДПС із заявою «Про розстрочення грошових зобов`язань» (№964/15 від 21.07.2020), в якій просило надати розстрочення грошового зобов`язання з акцизного податку за реалізацію електроенергії у сумі 100225533,00 грн з періодами сплати: 30.08.2020, 30.09.2020, 30.10.2020, 30.11.2020 та 30.12.2020.

27.07.2020 (до настання граничного терміну сплати податкового зобов`язання) позивач повторно звернувся із заявою (№9825/15) до Офісу ВПП ДПС із визначенням суми, яку платник просив розстрочити до 30.12.2020 - 32285580,00 грн.

ДП «НАЕК «Енергоатом» звернулось повторно із заявою про розстрочення сплати податкового зобов`язання 11.08.2020 за №10645/15, в якій сума узгодженого податкового зобов`язання, що підлягає сплаті до бюджету, визначена у розмірі 132461113,00 грн. (в т. ч. і за червень 2020 року).

09.09.2020 Державною податковою службою України прийнято рішення по заяві позивача від 09.09.2020 №683/15, яким платнику податків надано розстрочення сплати податкового боргу під проценти, в тому числі і щодо сплати акцизного податку на електричну енергію у розмірі 32514601,64 грн. (згідно наявних у справі доказів, до вказаної суми включено і заборгованість з вказаного податку за червень 2020 року).

Разом з тим, станом на дату проведення камеральної перевірки, податковим органом рішення про розстрочення вказаного грошового зобов`язання прийнято не було.

Пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Отже, на платника податків покладено обов`язок здійснити у встановлені строки сплату узгодженого грошового зобов`язання, а несплачене у встановлений законом строк узгоджене грошове зобов`язання визначається сумою податкового боргу платника податків. При цьому за несвоєчасну сплату платником податків узгодженої суми грошового зобов`язання, такий притягується до відповідальності у вигляді штрафу у розмірах визначених Податковим кодексом України.

Передумовою нарахування штрафних санкцій з підстав, визначених пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, є несплата платником податків суми узгодженого податкового зобов`язання у встановлені законом строки.

Норми визначені пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України поширюються також і на випадки, коли платник податків частково сплачує суму узгодженого податкового зобов`язання, а також і у випадку його звернення відповідно до статті 100 Податкового кодексу України та Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 № 574 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31.10.2013 за № 1853/24385 про розстрочення чи відстрочення сплати узгодженого грошового зобов`язання, до прийняття рішення та укладення договору про розстрочення (відстрочення) сплати узгодженої суми грошового зобов`язання (податкового боргу), а так само після закінчення строку на який розстрочено (відстрочено) сплату.

Зазначене пояснюється тим, що передбачена пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України відповідальність у вигляді штрафу застосовується в силу самого факту несплати податкового боргу у визначені строки, і розмір такої відповідальності залежить виключно від терміну прострочення, а не від наміру чи волевиявлення платника податків отримати розстрочення чи відстрочення сплати узгодженого грошового зобов`язання, зокрема і за умови подання відповідної заяви, а так само не залежить від своєчасності вирішення такої заяви контролюючим органом.

Ураховуючи наведене, подання заяви про розстрочення виконання грошового зобов`язання, а так само несвоєчасний розгляд такої контролюючим органом не звільняє платника податків від відповідальності, передбаченої пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України.

Необхідно зазначити, що відповідно до підпункту 100.1 статті 100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати таких під проценти.

Рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) прийняте контролюючим органом у відповідності до статті 100 Податкового кодексу України та Порядку № 574 не змінює обсягу податкового обов`язку платника податків.

Обсяг податкового обов`язку, а також відповідальність за його невиконання визначається виключно нормами податкового законодавства.

При цьому виключенням щодо застосування відповідальності, передбаченої статтею 126 Податкового кодексу України є приписи пункту 3.9 розділу ІІІ Порядку № 574 згідно з якими на розстрочені (відстрочені) грошові зобов`язання (податковий борг) пеня та штрафи не нараховуються з дати укладання (підписання) договору до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу).

Отже, умовами незастосування штрафу, передбаченого статтею 126 Податкового кодексу України є виключно прийняття рішення та укладання відповідного договору про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) на період до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) і це може стосуватись лише розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) сплата яких відбувається згідно з договором.

Поза межами дії договору, у випадку не сплати грошових зобов`язань (податкового боргу) застосовується відповідальність, передбачена статтею 126 Податкового кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 826/10124/17 та від 16 листопада 2020 року у справі № 826/10694/17.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, спірні податкові повідомлення - рішення були прийняті на підставі статті 126 Податкового кодексу України за затримку сплати грошового зобов`язання з акцизного податку на електричну енергію:

- №, яким визначено штрафні (фінансові) санкції у розмірі 8456704,72 грн за затримку на 29 календарних днів сплати;

- №, яким визначено штрафні (фінансові) санкції у розмірі 3131697,16 грн за затримку на 32 календарних днів сплати.

Враховуючи встановлені обставини справи та факт порушення позивачем строків сплати грошового зобов`язання з акцизного податку за червень 2020 року, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог позивача.

Доводи апелянта про те, що останній звертався до податкового органу із відповідними заявами про розстрочення сплати акцизного податку та бездіяльність відповідача щодо не розгляду таких заяв, колегія суддів приймає до уваги, однак зауважує, що вказане не може бути підставою для скасування податкового - повідомлення рішення прийнятого у відповідності до норм чинного законодавства.

З огляду на викладене, колегія суддів не знаходить підстав для скасування судового рішення з мотивів, наведених в апеляційній скарзі.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.242, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу приватного фізичної державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" залишити без задоволення, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 червня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Суддя-доповідач І.В. Федотов

Судді Н.М. Єгорова

Є.О. Сорочко

Повний текст постанови виготовлено 05.11.2021 року.