Справа № 320/9449/20
Суддя: Журавель В.О.
Дата ухвалення: 2021-11-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 листопада 2021 року м. Київ № 320/9449/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Журавель В.О., розглянувши адміністративну справу за позовом Державної служби геології та надр України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожник" про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

8 жовтня 2020 р. до Київського окружного адміністративного суду звернулось Державна служба геології та надр України (далі - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожник" (далі - відповідач), в якому просить суд:

- припинити право користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами № 5821 від 29 липня 2013 р., який наданий Товариству з обмеженою відповідальністю "Дорожник".

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

12 листопада 2021 р. до суду від представника відповідача до суду надійшла заява про застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду. Вказана заява обґрунтована тим, що днем виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень на пред`явлення вимог є 4 липня 2020 р. (1 липня 2020 р. + (Д+3). А тому, представник відповідача вважає, що проводячи обрахунок згідно алгоритму позивача, граничний тримісячний строк звернення суб`єкта владних повноважень до суду спливає 4 жовтня 2020 р., проте, позивач звернувся до суду лише 8 жовтня 2020 р., тобто поза межами строку звернення до адміністративного суду. У зв`язку з цим, представник відповідача просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Дослідивши подане позивачем клопотання, суд бере до уваги наступне.

Відповідно до квитанції про відправлення поштової кореспонденції та штампу із позначенням дати відправлення поштової кореспонденції позовна заява позивачем направлена до суду 5 жовтня 2020 р.

Ця позовна заява з доданими до неї документами надійшла до суду і була зареєстрована 8 жовтня 2020 р.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду з позовами у спорах за участю суб`єктів владних повноважень з приводу проведення аналізу ефективності здійснення державно-приватного партнерства та позовами у спорах, що виникають у зв`язку з проведенням та/або визначенням результатів конкурсу з визначення приватного партнера та концесійного конкурсу, встановлюється тримісячний строк з дня, коли особа дізналася або мала дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписами ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до вимог п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Так, з матеріалів справи встановлено, що позивач направив листа № 8373/01/07-20 від 4 червня 2020 р. до позивача з проханням надати власну позицію (згоду чи незгоду) щодо припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з порушенням вимог, передбачених спеціальним дозволом у 15-денний строк з моменту отримання листа .

Судом встановлено, що цей лист отримано відповідачем 16 червня 2020 р., що не заперечується сторонами.

А тому, з 16 червня 2020 р. відповідач мав у 15-денний строк надати до позивача власну позицію (згоду/незгоду) на припинення права користування надрами шляхом анулювання спеціального дозволу на користування надрами у зв`язку з порушенням вимог, передбачених спеціальним дозволом.

Тому, граничним строком щодо надання цієї позиції є 1 липня 2020 р. Судом враховано нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку, оскільки відповідач має право скористатися направленням своєї позиції засобами поштового зв`язку та направити вказані пояснення в останній день, тобто 1 липня 2020 р.

У зв`язку з цим, суд погоджується з аргументами відповідача, що днем виникнення підстав для звернення до суду є 4 липня 2020 р. (1 липня 2021 р.) + (Д+3), а тому з урахуванням тримісячного строку звернення до суду, який передбачений нормами КАС України, у позивача граничний строк спливає 4 жовтня 2020 р.

Проте, у поданому клопотання відповідачем не було враховано, що 4 липня 2021 р. є неділя (неробочий день, не дивлячись на твердження відповідача що поштове відділення працювало), а також не враховано те, що строк звернення до суду починає обліковувати з наступного дня коли закінчився строк для надання відповіді, тобто з 5 липня 2020 р., а тому суд зазначає про наступне.

Згідно з ч.1 ст.120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до вимог ч.6 ст.120 КАСУ якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно з частиною третьою статті 67 Кодексу законів про працю України - «Вихідні дні» - у випадку, коли святковий або неробочий день (стаття 73) збігається з вихідним днем, вихідний день переноситься на наступний після святкового або неробочого.

Тому за графіком п`ятиденного робочого тижня з вихідними днями у суботу та неділю у 2020 році, відповідно до відбитку поштового штемпелю на конверті позовну заяву позивачем направлено до суду 5 жовтня 2020 р. (тобто, позовну заяву позивачем було направлено в перший робочий день).

За приписами ч.9 ст.120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Суд звертає увагу, що пред`явлення позову до суду - це реалізація позивачем права на звернення до суду. Саме з цією процесуальною дією пов`язується початок процесу у справі.

Відповідно до вимог процесуального законодавства суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому процесуальним кодексом.

Виходячи з аналізу наведених норм, перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду, в тому числі й направлення позовної заяви поштою, здійсненого з додержанням вимог процесуального законодавства. Якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або повернув її, то перебіг позовної давності не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підвідомчості, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.

Ураховуючи викладене, Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 922/1467/19 від 15 травня 2020 року дійшов висновку, що подання позову з недодержанням правил підвідомчості/підсудності (навіть у разі наступного закриття провадження у справі, а не відмови в позові або повернення позову), не перериває перебігу позовної давності.

Дійшовши зазначеного висновку, об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного суду вбачає підстави для відступлення від висновку щодо застосування наведених норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 24 квітня 2018 року у справі № 908/828/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 904/191/18, від 11 грудня 2018 року у справі № 917/100/17, від 11 грудня 2019 року у справі № 924/1236/17, від 21 січня 2020 року у справі № 910/2538/19, про те, що в разі подання позову з недодержанням правил підсудності і наступного саме закриття провадження у справі, а не відмови або повернення позову, подання такого позову перериває перебіг позовної давності.

Однак, закон не наводить переліку причин, які можуть бути визнані поважними для захисту порушеного права, у випадку подання позову з пропуском строку позовної давності. Тому, дане питання віднесено до компетенції суду, який розглядає судову справу по суті заявлених вимог.

До висновку про поважність причин пропуску строку позовної давності можна дійти лише після дослідження усіх фактичних обставин та оцінки доказів у кожній конкретній справі. При цьому, поважними причинами при пропущенні позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим.

Таким чином, оцінивши обставини у цій справі, з огляду на факт своєчасності направлення позовної заяви засобами поштового зв`язку та факту відкриття провадження, суд дійшов висновку, що звернення до суду у даній справі відбулося з дотриманням визначених законодавцем процесуальних строків, що є підставою для відмови у задоволенні заяви відповідача про застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що перебіг строку звернення позивача до суду з даним позовом слід обраховувати з 5 липня 2020 року. Із цим адміністративним позовом позивач звернувся до Київського окружного адміністративного суду 8 жовтня 2020 р. (а направлено засобами поштового зв`язку 5 жовтня 2020 р., що зупиняє строк звернення до суду), тобто без пропуску строку звернення до суду, який визначено ст.122 КАС України.

З огляду на викладене, суд вважає, що заяву відповідача про застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Керуючись положеннями статей 241, 243, 248, 258, 262 КАС, суд,

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Дорожник" про застосування наслідків пропущення строків звернення до адміністративного суду - відмовити.

Копію ухвали суду надіслати (надати) учасникам справи (їх представникам).

Ухвала про набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Журавель В.О.