Справа № 360/2170/21
Суддя: Сіваченко Ігор Вікторович
Дата ухвалення: 2021-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2021 року справа №360/2170/21

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Сіваченка І.В., суддів: Гаврищук Т.Г., Блохіна А.А., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року (повне судове рішення складено 22 червня 2021 року у м. Сєвєродонецьк) у справі № 360/2170/21 (суддя в І інстанції Борзаниця С.В.) за позовом Приватного підприємства «Айленд» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

УСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «Айленд» (далі ПП «Айленд») звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Луганській області (далі ГУ ДПС у Луганській області, податковий орган), в якому просило:

- визнати протиправними дії відповідача щодо нарахування в інтегрованій картці ПП «Айленд» пені з плати за землю в сумі 23 933,46 грн;

- зобов`язати ГУ ДПС у Луганській області відкоригувати дані інтегрованої картки ПП «Айленд» шляхом виключення пені з плати за землю в сумі 23 933,46 грн за земельною ділянкою у м. Хрустальний Луганської області.

Заявлені вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником земельної ділянки, яка розташована м. Хрустальний (Красний Луч) Луганської області.

У січні 2014 року позивач подав до податкових органів податкові декларації з орендної плати за землю за 2014 рік та узгодив податкові зобов`язання на 2014 рік. Узгоджені податкові зобов`язання за вказаними податковими деклараціями позивач сплачував до липня 2014 року включно, тобто з урахуванням строку сплати плати за землю - до 30 числа наступного місяця - погашеними є податкові зобов`язання за січень-червень 2014 року.

Починаючи з липня 2014 року, позивач не погашав вказані податкові зобов`язання у зв`язку з окупацією частини Луганської області (у тому числі місто Красний Луч) російсько-терористичними військами. Таким чином, непогашеними є узгоджені податкові зобов`язання за липень-грудень 2014 року.

У жовтні 2020 року позивач сплатив до бюджетів міст Ровеньки та Довжанськ грошові зобов`язання з орендної плати за землю.

З копій інтегрованої картки платника з земельного податку станом на 21.10.2020 позивачу стало відомо про факт нарахування відповідачем пені за орендною платою за землю в розмірі 23 933,46 грн.

З 14.04.2014 Указом Президента України від 14.04.2014 № 405/2014 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» та розпочато проведення антитерористичної операції на території Донецької та Луганської областей. З метою забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення, Верховною Радою України прийнято Закон України від 02.09.2014 № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» (далі Закон № 1669-VII), відповідно до статті 6 якого (у редакції, чинній до 8 червня 2016 року) під час проведення антитерористичної операції суб`єктів господарювання, які здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, звільнено від сплати за користування земельними ділянками державної та комунальної власності.

Згідно з статтею 1 Закону № 1669-VII період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14.04.2014 № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

Територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13.04.2014 «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14.04.2014 № 405/2014.

Вказані норми закону застосовуються до позивача та земельних ділянок у м. Хрустальний (Красний Луч), оскільки позивач до 07.08.2015 був зареєстрований у м. Луганську.

Оскільки предметом спору є саме нарахування пені, а не стягнення несплаченої орендної плати, такі вимоги потребують додаткового обґрунтування, а саме: 1) за визначенням, податковим боргом є узгоджені грошові зобов`язання, не сплачені у встановлений нормами Податкового кодексу України (далі ПК України) строк - ознакою податкового боргу є існуючий у часі обов`язок його погашення (сплати); 2) внаслідок вказаного звільнення позивача від сплати грошового зобов`язання щодо орендної плати за землю, нарахованого за період з 14.04.2014 по 31.12.2014, в силу прямої норми статті 6 Закону № 1669-VII, ці грошові зобов`язання позбавлені (не мають) статусу податкового боргу; 3) тому сплата позивачем грошової суми на відповідні рахунки місцевого бюджету за платіжними дорученнями від 19.10.2020 № 31 та від 19.10.2020 № 30, не є погашенням податкового боргу, а є надміру сплаченими грошовими зобов`язаннями переплатою.

З урахуванням викладеного, позивач зазначив, що нарахування відповідачем пені є безпідставним, оскільки нарахування пені згідно з підпунктом 129.1.1 пункту 129.1 статті 129 ПК України пов`язано саме з погашенням податкового боргу, якого у правовідносинах сторін не відбулося, оскільки не мала місця ані подія наявності податкового боргу, ані похідна від неї - погашення податкового боргу.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року позов задоволено.

Визнано протиправними дії ГУ ДПС у Луганській області щодо нарахування в інтегрованій картці ПП «Айленд» пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі в сумі 23 933,46 грн за земельною ділянкою у м. Хрустальний Луганської області.

Зобов`язано відповідача відкоригувати дані інтегрованої картки ПП «Айленд» шляхом виключення пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі в сумі 23 933,46 грн за земельною ділянкою у м. Хрустальний Луганської області.

Також слід зазначити, що ухвалою місцевого суду від 08.06.2021 замінено у справі відповідача з Головного управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний код 43143746) на його правонаступника - Головне управління ДПС у Луганській області (ідентифікаційний код ВП 44082150).

Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення місцевого суду, прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що судом не надано належну оцінку підставам виникнення спірної суми пені та не надано належного обґрунтування відсутності підстав у платника податків для оскарження нарахованої пені у разі її самостійної сплати, а також не надано жодної правової оцінки доводам податкового органу щодо наявності у позивача податкового боргу шляхом дослідження ІКП платника податків наявного в матеріалах справи.

Всі особи, які беруть участь у справі, у судове засідання не прибули, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, тому відповідно до п.2 ч.1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне вимоги, викладені в апеляційній скарзі, залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судами першої та апеляційної інстанції встановлено наступне.

ПП «Айленд» з 19 березня 2003 року зареєстроване юридичною особою, здійснює діяльність 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна (основний), як платник податків перебуває на обліку в ГУ ДПС у м. Києві, ДПІ у Печерському районі (Печерський район м. Києва), про що свідчить інформація, наявна в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань (а.с.44-46).

Згідно з витягами з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань від 18.08.2016 станом на 11.10.2006, від 15.02.2017 станом на 09.06.2015, від 20.03.2019 станом на 18.06.2015, від 14.02.2018 станом на 21.07.2015, від 14.02.2018 станом на 21.07.2015 місцезнаходженням ПП «Айленд» була адреса: 91016, Луганська область, м. Луганськ, Ленінський район, вул. Совєтская, буд. 73, як платник податків Приватне підприємство «Айленд» перебувало на податковому обліку у ДПІ у Жовтневому районі м. Луганська ГУ Міндоходів у Луганській області (а.с.39-43, 47-53, 54-60, 61-68).

ПП «Айленд» подано звітну податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2014 рік до Державної податкової інспекції у м. Хрустальний Головного управління Міндоходів у Луганській області (за місцем знаходження земельної ділянки у м. Хрустальний мікрорайон 4 район буд. №5) податкову декларацію від 19.02.2014 № , якою нараховано податкове зобов`язання з орендної плати на 2014 рік в загальній сумі 55 078,76 грн, з розбивкою річної суми за місяцями: січень-листопад 4589,90 грн щомісяця, грудень 4589,86 грн (а.с.5-10).

З інтегрованих карток платника за платежем «орендна плата з юридичних осіб» за 2014-2020 роки вбачається, що у зв`язку з несплатою податкових зобов`язань з орендної плати за землю за податкові періоди (календарні місяці) липень-грудень 2014 року, у Приватного підприємства «Айленд» у період з 30.08.2014 по 30.01.2015 утворився податковий борг по земельній ділянці, розташованій у м. Хрустальний Луганської області, в загальній сумі 26650,95 грн, який обліковувався за позивачем станом на 30.09.2020 (а.с.100-108).

ПП «Айленд» платіжним дорученням від 19.10.2020 № 31 сплатило 26650,95 грн згідно з призначенням платежу «орендна плата за землю за 2014 рік» (по м. Хрустальний) (а.с.38).

Як вбачається з інтегрованої картки платника за платежем «орендна плата з юридичних осіб» за 2020 рік (по м. Хрустальний Луганської області), сплачені ПП «Айленд» платіжним дорученням від 19.10.2020 № 32 кошти в сумі 26 650,95 грн зараховані на погашення податкового боргу минулих років, який утворився у період з 30.08.2014 по 30.01.2015 за декларацією від 19.02.2014 № , внаслідок чого платнику податків 19.10.2020 нарахована пеня в загальній сумі 23 933,46 грн. (а.с.100-108).

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення проти задоволення таких вимог, суд виходить з такого.

ПК України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пункту 14.1 статті 14 ПК України (тут і надалі положення наведені у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) у цьому Кодексі поняття вживаються в такому значенні:

грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня (підпункт 14.1.39 пункту 14.1);

податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк), та/або сума коштів, сформована за рахунок податкових пільг, що були використані платником податків не за цільовим призначенням чи з порушенням порядку їх надання, встановленим цим Кодексом та/або Митним кодексом України (підпункт 14.1.156 пункту 14.1);

податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом (підпункт 14.1.175 пункту 14.1).

Підпунктом «а» підпункту 14.1.11 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що безнадійна заборгованість - заборгованість за зобов`язаннями, щодо яких минув строк позовної давності.

Відповідно до підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно з пунктом 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом (пункти 36.2, 36.3 статті 36 ПК України).

Відповідно до пункту 36.5 статті 36 ПК України відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи.

Пунктами 37.1, 37.2 статті 37 ПК України визначено, що підстави для виникнення, зміни і припинення податкового обов`язку, порядок і умови його виконання встановлюються цим Кодексом або законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника податку з моменту настання обставин, з якими цей Кодекс та закони з питань митної справи пов`язує сплату ним податку.

Відповідно до пункту 101.1 статті 101 ПК України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.

Підпунктом 101.2.3 пункту 101.2 статті 101 ПК України встановлено, що під терміном «безнадійний» розуміється, у тому числі, податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності, встановлений цим Кодексом.

Пунктом 102.1 статті 102 ПК України визначено строк давності 1095 календарних днів.

Пунктом 101.5 статті 101 ПК України регламентовано, що контролюючі органи щокварталу здійснюють списання безнадійного податкового боргу. Порядок такого списання встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Механізм списання безнадійного податкового боргу визначає Порядок списання безнадійного податкового боргу платників податків, затверджений наказом Міністерства доходів і зборів України від 10 жовтня 2013 року № 577 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 31 жовтня 2013 року за № 1844/24376 (далі Порядок № 577).

Відповідно до підпункту 3 пункту 2.1 розділу ІІ Порядку № 577 під терміном «безнадійний податковий борг» слід розуміти податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності, встановлений статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу.

Пунктом 3.1 розділу ІІІ Порядку № 577 передбачено, що визначення сум безнадійного податкового боргу, що підлягає списанню органами доходів і зборів, здійснюється на підставі даних інформаційних систем органів доходів і зборів (далі - ІС) станом на день виникнення безнадійного податкового боргу.

Згідно з пунктом 3.2 розділу ІІІ Порядку № 577 днем виникнення безнадійного податкового боргу вважається:

у випадку, визначеному в підпункті 3 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, - дата прийняття рішення керівника органу доходів і зборів (абзац п`ятий пункту 3.2 розділу ІІІ Порядку № 577);

Пунктом 4.1 розділу IV Порядку № 577 закріплено, що у випадках, передбачених підпунктом 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем обліку безнадійного податкового боргу та/або за місцем обліку такого платника з письмовою заявою, в якій зазначаються суми податків та зборів, що підлягають списанню. До заяви обов`язково додаються документи, зазначені в підпункті 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, які підтверджують, що податковий борг вважається безнадійним.

За результатами розгляду документів, наданих платником податків, керівник (його заступник) органу доходів і зборів за наявності підстав приймає рішення про списання безнадійного податкового боргу, яке оформляється на бланку за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку. Рішення про списання безнадійного податкового боргу складається у двох примірниках: перший - для платника податків, другий - для органу доходів і зборів (пункт 4.2 розділу IV Порядку № 577).

Згідно з пунктом 4.3 розділу IV Порядку № 577 в інших випадках, передбачених підпунктами 1, 2, 3, 5 пункту 2.1 розділу IІ цього Порядку, орган доходів і зборів здійснює процедури щодо проведення списання безнадійного податкового боргу відповідно до вимог пункту 4.2 цього розділу.

Відповідно до пунктів 4.4, 4.5 розділу IV Порядку № 577 структурний підрозділ органу доходів і зборів, до функцій якого належить списання безнадійного податкового боргу, здійснює таке списання щокварталу протягом двадцяти календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку, передбаченого для подання податкової декларації (розрахунку) за звітний (податковий) квартал. Рішення про списання безнадійного податкового боргу вноситься до ІС не пізніше наступного робочого дня після підписання такого рішення.

З системного аналізу вказаних норм слідує, що звернення та надання платником податків відповідних документів необхідні тільки у випадку списання податкового боргу, що виник внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Щодо податкового боргу, стосовно якого минув строк давності, то процедура проведення списання такої суми боргу здійснюється безпосередньо податковим органом незалежно від звернення платника податків з відповідною заявою.

Судами встановлено, що рішенням суду спірна заборгованість з орендної плати з юридичних осіб з платника податків не стягувалась, внаслідок чого стосовно податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб, який утворився за період з 30.08.2014 по 30.01.2015 внаслідок не сплати ПП «Айленд» самостійно визначених у податкових деклараціях з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2014 рік від 19.02.2014 № податкових зобов`язань в загальній сумі 26 650,95 грн, минув строк давності 1095 календарних днів, встановлений пунктом 102.1 статті 102 ПК України, а отже, зазначений податковий борг відповідно до підпункту 101.2.3 пункту 101.2 статті 101 ПК України став безнадійним у період з 30 серпня 2017 року по 30 січня 2018 року.

Бездіяльністю визнається пасивна форма поведінки особи, що полягає у невчиненні нею конкретної дії (дій), які вона повинна була і могла вчинити в даних конкретних умовах.

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Верховний Суд України у постанові від 24 листопада 2015 року по справі № П/800/259/15 (21-3538а15) зазначив, що сама по собі бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, яка виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити. Тобто бездіяльність не має чітко окреслених часових меж, а саме явище бездіяльності є триваючим.

Оскільки списання безнадійного податкового боргу, стосовно якого минув строк давності у 1095 днів, здійснюється контролюючим органом самостійно на підставі даних автоматизованої інформаційної системи станом на день виникнення безнадійного податкового боргу і розгляд питання про списання безнадійного податкового боргу ініціюється контролюючими органами щоквартально та проводиться автоматично, без участі платника податків (аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 4 вересня 2018 року у справі № 813/4430/16, від 9 липня 2019 року у справі № 0240/2269/18-а та від 23 грудня 2019 року у справі № 813/3277/18), суд дійшов висновку, що контролюючий орган у межах спірних правовідносин допустив протиправну бездіяльність щодо не здійснення списання безнадійного податкового боргу в сумі 26650,95 грн, який утворився за період з 30.08.2014 по 30.01.2015 внаслідок не сплати ПП «Айленд» самостійно визначених у податкових деклараціях з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2014 рік від 19.02.2014 № податкових зобов`язань в загальній сумі 26 650,95 грн.

Зазначена протиправна бездіяльність контролюючого органу призвела до того, що сплачені ПП «Айленд» платіжним дорученням від 19.10.2020 № 32 кошти в сумі 26 650,95 грн зараховані на погашення безнадійного податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб із нарахуванням на такий безнадійний податковий борг пені в сумі 23 933,46 грн.

ПК України пеня визначена як спосіб забезпечення погашення податкового боргу, самі норми щодо порядку нарахування та сплати пені встановлені окремою Главою 12, у той час як штрафні (фінансові) санкції, штрафи передбачені Главою 11 «Відповідальність». Пеня, як спосіб забезпечення податкового боргу нараховується на суму податкового боргу, починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання (при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків) або від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні-рішенні (при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами) та закінчується, зокрема, у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Відтак, обов`язок сплати пені пов`язаний з обов`язком погашення податкового боргу. Оскільки в межах спірних відносин сплата орендної плати з юридичних осіб здійснена поза межами 1095 днів, а сам борг набув статусу безнадійного, нарахування пені на безнадійний борг не здійснюється (постанова Верховного Суду від 06 лютого 2018 року у справі № 807/2097/16).

Отже, колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що дії ГУ ДПС у Луганській області щодо нарахування в інтегрованій картці ПП «Айленд» пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі 23 933,46 грн за земельною ділянкою у м. Хрустальний Луганської області є протиправними.

Верховний Суд в постановах від 19 лютого 2019 року у справі № 825/999/17 та від 31 січня 2020 року у справі № 560/4131/18 зазначив, що у справах, в яких встановлено протиправність дій податкового органу щодо нарахування Товариству пені, належним способом захисту, що відновить порушені права позивача, є коригування в інформаційній системі органів ДФС даних інтегрованої картки шляхом виключення пені.

За таких обставин, правильним є висновок місцевого суду, що належним способом відновлення порушеного права позивача у відповідних правовідносинах є зобов`язання відповідача відкоригувати в інформаційній системі органів ДПС дані інтегрованої картки ПП «Айленд» шляхом виключення пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі 23 933,46 грн за земельною ділянкою у м. Хрустальний Луганської області.

Зазначеного дійсно достатньо для задоволення позову.

В іншій частині, в тому числі, в мотивувальній, рішення місцевго суду сторонами не оскаржено.

Щодо доводів апелянта про те, що у справі відсутній предмет спору внаслідок сплати позивачем нарахованої пені з орендної плати з юридичних осіб в сумі 23 933,46 грн за земельною ділянкою у м. Хрустальний Луганської області.

Колегія суддів також погоджується з висновком місцевого суду по цих доводах податкового органу, що сплата позивачем спірної пені не позбавляє останнього права в судовому порядку оскаржувати протиправні дії контролюючого органу з її нарахування та вимагати відновлення порушених прав, за захистом яких він звернувся до суду, шляхом відновлення становища, яке існувало до порушення прав та законних інтересів позивача.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 року, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення адміністративного позову.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Керуючись статтями 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Луганській області залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року у справі № 360/2170/21 залишити без змін.

Повне судове рішення 16 листопада 2021 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя І. В. Сіваченко

Судді А. А. Блохін

Т. Г. Гаврищук