Справа № 120/10989/21-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2021-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

05 листопада 2021 р. Справа № 120/10989/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Слободонюка М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Пахольчак С.С.

представника позивача: Навитанюк С.В.

представника відповідача: Македонського О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Шик і Блиск"

до: Вінницької митниці

про: визнання протиправними та скасування рішень

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Шик і Блиск" (далі також ТОВ "Шик і Блиск", позивач) звернулося до суду з позовом до Вінницької митниці (далі також відповідач, митний орган) та з урахуванням уточнених позовних вимог (заява вх. № 64710/21 від 08.10.21) просить суд:

- визнати протиправним та повністю скасувати рішення Подільської митниці Держмитслужби №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 про коригування митної вартості товарів;

- визнати протиправним та скасувати рішення Вінницької митниці №UА401000/2021/000028/2 від 02.07.2021 про коригування митної вартості товарів.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що з метою здійснення своєї господарської діяльності, що полягає в торгівлі товарами широкого асортименту, між ним та іноземною компанією YIWU AOHANG IMPORT & EXPORT CO., LTD, що є юридичною особою за законодавством Китайської Народної Республіки, 14.12.2017 укладено договір купівлі-продажу №03/ZED (далі - Договір). Відповідно до умов цього Договору товариство регулярно отримує поставки товару з Китаю. Зокрема, в травні та липні 2021 року позивачем згідно інвойсу №040/21 від 04.03.2021 та специфікації № 040/21S від 04.03.2021 (поставка за травень) та інвойсу №041/21 від 31.03.2021, специфікації № 041/21 від 31.03.2021 (поставка за липень) була здійснена поставка попередньо оплаченого згідно платіжного доручення № 85 від 31.03.2021 товару, поданого на розмитнення до відповідача згідно митних декларацій. Втім відповідач розглянувши подані документи в обох випадках, без проведення будь-яких консультацій та витребовування додаткових документів, прийняв рішення №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 та №UА401000/2021/000028/2 від 02.07.2021 про коригування митної вартості товарів, застосувавши при цьому резервний метод визначення митної вартості.

На переконання позивача, такі дії відповідача є безпідставними, а прийняті ним рішення неправомірними, оскільки до митного органу було надано всі необхідні та наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару за ціною договору.

Ухвалою від 13.09.2021 судом відкрито провадження у справі за вказаним позовом та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання. Цією ж ухвалою встановлено сторонам строки для подання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив та заперечення.

04.10.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позовних вимог та просить суд відмовити у задоволені позову. Вказує на те, що згідно положень статті 54 Митного кодексу України митний орган має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документу чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. В той же час за статтею 52 цього Кодексу декларант зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідач вважає, що використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості згідно поданих ЕМД UА401020/2021/024573 та ЕМД UА401020/2021/032762 не підтвердженні документально, а подані до митного оформлення документи містять розбіжності та неточності, що слугувало підставою для застосування другорядних методів для визначення митної вартості задекларованих позивачем товарів та прийняття з цього приводу оскаржуваних рішень. За таких обставин відповідач просить суд відмовити у задоволення даного позову, посилаючись на його безпідставність.

08.10.2021 до суду надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача наводячи аргументи, зазначені у позовній заяві, вказує на відсутність з боку ТОВ «Шик і Блиск» тих невідповідностей, на які посилається відповідач та переконує суд в обґрунтованості своїх вимог.

Правом подання заперечення відповідач не скористався.

Ухвалою від 29.10.2021, із занесенням до протоколу судового засідання, судом закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті на 05.11.2021.

У судовому засіданні представник позивача повністю підтримала заявлені позовні вимоги та надала пояснення згідно з обґрунтуваннями, наведеними у позовній заяві та відповіді на відзив. Просила суд адміністративний позов задовольнити.

Представник відповідача, у свою чергу, проти задоволення вимог адміністративного позову заперечив з підстав наведених у відзиві на позовну заяву. Наголосив, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів винесені правомірно, обґрунтовано з дотриманням вимог чинного податкового законодавства.

Заслухавши пояснення сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

14.12.2017 ТОВ "Шик і Блиск" (покупець) укладено договір купівлі-продажу № 03/ZED з іноземною компанією YIWU AOHANG IMPORT & EXPORT CO., LTD (продавець), що є юридичною особою за законодавством Китайської Народної Республіки. Відповідно до п. 1 вищезазначеного договору в порядку та на умовах, визначених цим договором, продавець зобов`язується передати у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти у власність від продавця товар відповідно до інвойсів, які є невід`ємними додатками до цього договору.

Як зазначено у п. 5.1 Договору оплата товару здійснюється в доларах США шляхом перерахування на розрахунковий рахунок продавця 100% попередньої оплати від суми, зазначеної в Інвойсі на відповідну партію Товару протягом 5 банківських днів з дати підписання Специфікації.

Із пояснень представника позивача слідує, що співпраця ТОВ «Шик і Блиск» по зазначеному Договору триває вже четвертий рік і, завдяки великим об`ємам закупок та 100% попередній оплаті, товариству вдалося вибудувати взаємовигідні господарські відносини та отримувати товар по найкращим цінам.

Так, в межах предмету даного спору, позивачем здійснювалось декларування двох партій товару, поставки яких відбувались в травні та липні 2021 року.

Зокрема, в травні 2021 року позивачем до митного оформлення за ЕМД UА401020/2021/024573 було заявлено партію товару, на підтвердження митної вартості якої подано наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № 040/21 від 04.03.2021, довідка про транспортні витрати від 18.05.2021 № СФ-22459, платіжне доручення в іноземній валюті від 31.03.2021 № 85 на суму 200000 доларів США, специфікація № 040/21/S від 04.03.2021, лист № 2600 про частковий авансовий платіж наступної поставки, комерційна пропозиція.

В результаті проведення перевірочних заходів митним органом - на той час Подільською митницею Держмитслужби, правонаступником якої наразі є Вінницька митниця, було винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 21.05.2021 №UА401000/2021/000013/2, згідно якого скориговано вартість окремих категорій товарів за ЕМД UА401020/2021/024573, а саме товару № 7 «Туалетні води» та товару № 15 «Косметичні вироби для догляду за шкірою».

За даним рішення митним органом збільшено митну вартість наступних товарів:

№ 7 «Туалетні води»: EDT woman 100 ml ТМ Uever Bonus/ТВЖ 100 мл ТМ Uever Bonus - 144 шт; EDT woman 100 ml ТМ Uever Darcy/ТВЖ 100 мл ТМ Uever Darcy -144 шт; EDT woman 100 ml TM Uever Lassier/ТВЖ 100 мл TM Uever Lassier- 144 шт; EDT woman 100 ml TM Uever Laures/ТВЖ 100 мл TM Uever Laurels - 144 шт; EDT woman 100 ml TM Uever Laures/ТВЖ 100 мл TM Uever Laurels - 144 шт; EDT man 100 ml TM UEVER Arbitrage court/TB4 100 мл TM UEVER Arbitrage court - 96 шт; EDT man 100 ml TM UEVER Dassel only the brovo/TB4 100 мл TM UEVER Dassel only the brovo - 96 шт; EDT man 100 ml TM UEVER Dassel only the brovo/TB4 100 мл TM UEVER Dassel only the brovo - 96 шт; EDT man 100 ml TM UEVER Dassel Deal homme pour homme/TB4 100 мл TM UEVER Dassel Deal

homme pour homme - 96 шт; EDT man 100 ml TM UEVER 777 men aqua/TB4 100 мл TM UEVER 777 men aqua - 96 шт; EDT woman 100 ml TM UEVER Diamomt Noir/ТВЖ 100 мл TM Uever Diamomt Noir- 288 шт; EDT woman 100 ml TM UEVER Pink Crystal/ТВЖ 100 мл TM UEVER Pink Crystal - 288 шт; EDT woman 100 ml TM UEVER Visage/ТВЖ 100 мл TM UEVER Visage - 288 шт; EDT woman 100 ml TM UEVER Borsa virgilio/ТВЖ 100 мл TM UEVER Borsa virgilio -48 шт; EDT man 50 ml TM Lovali Farreri/TB4 50 мл TM Lovali Farreri - 576 шт; EDT man 50 ml TM Lovali PqLq/TB4 50 мл TM Lovali PqLq - 576 шт; EDT woman 50 ml TM Lovali lncanto/ТВЖ 50 мл TM Lovali Incanto - 576 шт; EDT man 50 ml TM Lovali blue de chanel/TB4 50 мл TM Lovali blue de chanel - 384 шт; EDT man 50 ml TM Lovali 1 million/TB4 50 мл TM Lovali 1 million - 576 шт; EDT man 50 ml TM Lovali eros/TB4 50 мл TM eros- 576 шт; EDT woman 50 ml TM Lovali Golden Blossom/ТВЖ 50 мл TM Lovali Golden Blossom - 576 шт; EDT woman 50 ml TM Lovali Olivier/ТВЖ 50 мл TM Lovali Olivier - 576 шт; EDT woman 50 ml TM Lovali /ТВЖ 50 мл TM Lovali - 576 шт. Торговельна марка: Uever, Lovali. He в аерозольній упаковці. Виробник: meiyuan comestic co; ltd; Країна виготовлення: CN.

№ 15 «Косметичні вироби для догляду за шкірою»: ТМ Wokali foot 130 ml cream WKL 489/ TM Вокалі д/ніг крем 130 мл WKL 489 - 576 шт; TM Wokali hand 100 ml WKL 409/ TM Вокалі д/рук крем 100 мл WKL 409 - 432 шт; TM Wokali hand 100 ml WKL 410/ TM Вокалі д/рук крем 100 мл WKL 410 - 1296 шт; TM Wokali hand 100 ml WKL 411/ TM Вокалі д/рук крем 100 мл WKL 411 - 432 шт; TM Wokali hand 40 ml WKL 275/ TM Вокалі д/рук крем 40 мл WKL 275 - 1152 шт; TM Wokali hand 45 ml WKL 317/ TM Вокалі д/рук крем 45 мл WKL 317 - 576 шт; TM Wokali body 120 ml WKL 460/ TM Вокалі д/тіла гель 120 мл WKL 460 - 1152 шт; TM Wokali body 260 ml WKL 458/ TM Вокалі д/тіла гель 260 мл WKL 458 - 576 шт; TM Wokali body 150 ml WKL 473/ TM Вокалі д/тіла гель 150 мл WKL 473 - 432 шт; TM Wokali body 150 ml WKL 474/ TM Вокалі д/тіла гель 150 мл WKL 474 - 864 шт; TM Wokali scrub 350 ml WKL 446/ TM Вокалі д/тіла скраб 350 мл WKL 446 - 720 шт; TM Wokali scrub 350 ml WKL 447/ TM Вокалі д/тіла скраб 350 мл WKL 447 - 1440 шт; TM Wokali scrub 350 ml WKL 484/ TM Вокалі д/тіла скраб 350 мл WKL 484 - 360 шт; TM Wokali scrub 350 ml WKL 494/ TM Вокалі д/тіла скраб 350 мл WKL 494 - 1440 шт; TM Dos Lunas mask EGGPLANT/ TM Дос Лунас маска глиняна з екстрактом баклажану - 576 шт; TM Dos Lunas mask green tea/ TM Дос Лунас маска глиняна з екстрактом зеленого чаю - 576 шт; TM Dos Lunas body 380 ml scrub coffee/ TM Дос Лунас д/тіла 380 мл скраб кавовий - 1056 шт; TM Dos Lunas body 380 ml scrub aloe/ TM Дос Лунас д/тіла 380 мл скраб алое - 1056 шт; TM BOB makeup fixer / ТМ БіОБі фіксатор для макіяжу - 432 шт; TM BOB makeup remover / ТМ БіОБі демакіяж makeup remover 046122 - 144 шт; TM BOB foundation 01 046055 / TM БіОБі тон засіб д/обличчя 01 046055 - 288 шт. Не в аерозольній упаковці. Торговельна марка: Wokali, Dos Lunas, BOB. Виробник: Zhejiang wokai cosmetic со ltd, Zhejiang dosluns cosmetic со ltd, GUANDONG SILORAN COMESTICS CO LTD Країна виробник: CN.

В якості підстав для коригування митної вартості згідно оскаржуваного рішення від 21.05.2021 №UА401000/2021/000013/2 митний орган послався на те, що в наданому до митного оформлення платіжному дорученні в іноземній валюті від 31.03.2021 № 85 не співпадає сума оплати та в призначенні платежу не вказано номер рахунку, за яким здійснюється оплата, що не дає підстав однозначно стверджувати, що даний платіж стосується саме цієї господарської операції. Також, за твердженням відповідача, під час порівняння заявленої ціни в інвойсі з наявною інформацією в мережі інтернет, зокрема на сайті Alibaba.com, було з`ясовано, що ціна продажу даного товару в Китаї значно вища ніж заявлено в рахунку-фактурі. За таких обставин митним органом при визначені митної вартості товару застосовано другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 МК України, а саме резервний метод. При цьому, джерелом числового значення митної вартості по товару № 7 взято ЕМД від 04.04.2021 № UА205050/2021/021475, а по товару № 15 ЕМД від 21.03.2021 № UА500050/2021/003739.

Також, в подальшому, в липні 2021 року позивачем до митного оформлення за ЕМД UА401020/2021/032762 було заявлено ще одну партію товару, на підтвердження митної вартості якої подано наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № 041/21 від 31.03.2021, довідка про транспортні витрати від 30.06.2021 № , платіжне доручення в іноземній валюті від 31.03.2021 № 85 на суму 200000 доларів США, специфікація № 040/21/S від 31.03.2021, лист № 2600 про частковий авансовий платіж наступної поставки, комерційна пропозиція, пакувальний лист.

В результаті проведення перевірочних заходів Вінницькою митницею було винесено рішення про коригування митної вартості товарів від 02.07.2021 №UА401000/2021/000028/2, згідно якого скориговано вартість окремих категорій товарів за ЕМД UА401020/2021/032762, а саме товару № 13 «Виріб для зберігання, транспортування дрібних речей та аксесуарів, вироблений із пластмаси»: Inventory/equipment container for transportation of goods/ контейнер для транспортування товару - 700 шт. Торговельна марка: немає даних. Виробник: Zhejiang new box со ltd/ Країна виробник: CN.

Зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів від 02.07.2021 №UА401000/2021/000028/2 слідує, що на переконання митного органу використані декларантом відомості для цілей визначення митної вартості товару не підтверджені документально, а подані документи містять розбіжності, позаяк в платіжному дорученні в іноземній валюті від 31.03.2021 № 85 не співпадає сума оплати та в призначенні платежу не вказано номер рахунку, за яким здійснюється оплата. Крім того, відповідач вказав на неподання декларантом експортну митну декларацію країни відправлення. За таких обставин митним органом при визначені митної вартості товару застосовано другорядні методи, зазначені у п. 2 ч. 1 ст. 57 МК України, а саме резервний метод. При цьому, джерелом числового значення митної вартості по товару № 13 є ЕМД від 25.05.2021 № UА100020/2021/587699.

Позивач хоч і не погодився з визначеною митним органом митною вартістю товарів, однак 27.05.2021 на першу партію товарів подав нову ЕМД UА401020/2021/026274, а 02.07.2021 на другу партію товарів - ЕМД UА401020/2021/033313, в яких митна вартість імпортованих товарів була визначена позивачем в розмірі, вказаному у спірних рішеннях про коригування митної вартості. Після сплати позивачем, визначених відповідачем митних платежів, товари було випущено у вільний обіг на митній території України.

Однак, вважаючи рішення про коригування митної вартості товарів №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 та №UА401000/2021/000028/2 від 02.07.2021 протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи суд враховує наступне.

Так, положеннями Митного кодексу України (далі МК України, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) регулюються відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України. Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються МК України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до частини 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 МК України).

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною першою статті 51, частиною першою статті 52 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Як встановлено частиною другою статті 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частинами 1, 2 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Виходячи із положень статтей 49, 51, 52, 53, 57, 58 Митного кодексу України митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.

Згідно зі статтею 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 5 статті 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу (ч. 2-3 ст. 58 МК України).

Аналізуючи вищезазначені положення МК України, слід відмітити, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, наявності взаємозв`язку між продавцем і покупцем і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, декларантом для підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації UА401020/2021/024573 митної вартості товарів (партія за травень 2021 року) були подані наступні документи: копія договору купівлі-продажу №03/ZED від 14.12.2017, рахунок-фактура (інвойс) № 040/21 від 04.03.2021, специфікація № 040/21/S від 04.03.2021, платіжне доручення в іноземній валюті від 31.03.2021 № 85 на суму 200000 доларів США, лист № 2600 про частковий авансовий платіж наступної поставки, довідка про транспортні витрати від 18.05.2021 № СФ-22459, копія комерційної пропозиції (каталог товарів).

Також, для підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації UА401020/2021/032762 митної вартості товарів (партія за липень 2021 року) були подані наступні документи: копія договору купівлі-продажу №03/ZED від 14.12.2017, рахунок-фактура (інвойс) № 040/21 від 31.03.2021, специфікація № 040/21/S від 31.03.2021, платіжне доручення в іноземній валюті від 31.03.2021 № 85 на суму 200000 доларів США, лист № 2600 про частковий авансовий платіж наступної поставки, довідка про транспортні витрати від 30.06.2021 № , копія комерційної пропозиції (каталог товарів).

Проте, як слідує зі змісту оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товару, митним органом при перевірці правильності визначення митної вартості товару у двох випадках була виявлена одна і таж розбіжність, а саме те, що в платіжному дорученні № 85 від 31.03.2021 не вказано номер рахунку, за яким здійснюється оплата, що не дає підстав однозначно стверджувати, що даний платіж стосується даної зовнішньоекономічної операції.

Однак, на переконання суду, такі висновки відповідача є безпідставними. При дослідженні судом копії платіжного доручення № 85 від 31.03.2021 на суму 200000 доларів США встановлено, що в графі призначення платежу вказано на те, що такий платіж є передплатою за товари по договору №03/ZED від 14.12.2017. При цьому, копія такого договору як і всі інші супутні документи були надані митному органу, а тому в цьому випадку підстав для сумнівів про те, що цей платіж не стосується даного зовнішньоекономічного контракту у відповідача не могло бути.

Що ж до інших висновків відповідача, викладених в оскаржуваному рішенні №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 про коригування митної вартості товарів, про неспівпадіння суми інвойсу та суми платіжного доручення, то з цього приводу позивачем було подано до митного органу лист № 2600 від 19.05.2021 про те, що частина коштів в сумі 105430,76 доларів США з загальної суми 200000 доларів США за платіжним дорученням № 58 від 31.03.2021, які були внесені на рахунок продавця YIWU AOHANG IMPORT & EXPORT CO., LTD відповідно до договору купівлі-продажу №03/ZED від 14.12.2017 залишаються на рахунку продавця в рахунок авансу майбутніх поставок товару.

При цьому загальна вартість товару за інвойсом № 040/21 від 04.03.2021 становить 94569,24 доларів США, а за інвойсом № 040/21 від 31.03.2021 100129,93 доларів США. Тобто, загальна вартість оплати цих двох партій товару не перевищує суми попередньої оплати в межах 200000 доларів США. А залишок сплачених коштів залишився на рахунку постачальника в рахунок наступних поставок.

За таких обставин суд доходить висновку, що подані до митного оформлення документи містять необхідні та достатні числові значення вартості товарів, за якими проводилося їх митне оформлення та докази 100% попередньої оплати згідно положень умов зовнішньоекономічного контракту.

Більше того, в цьому випадку суд також враховує і ту обставину, що згідно оскаржуваних рішень відповідачем скориговано митну вартість не усіх двох партій товару, а лише окремі їх частини (окремі категорії товарів). При цьому оплата згідно платіжного доручення № 58 від 31.03.2021 стосувалась загального обсягу двох окремих поставок. Тобто, митний орган щодо інших товарів, задекларованих за цими ж ЕМД UА401020/2021/024573 та UА401020/2021/032762, не ставить під сумнів як правильність визначення їх митної вартості, так і співвідношення оплачених коштів сумі, зазначеній в інвойсах.

Наведене лише додатково підтверджує необґрунтованість тверджень відповідача щодо наявності розбіжностей чи неточностей в поданих до митного оформлення документах.

Відносно іншого обґрунтування, покладеного відповідачем в основу прийняття рішення №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 про коригування митної вартості товарів, щодо оцінки інформації про подібні товари в мережі Інтернет на сайті alibaba.com., то суд також вважає його безпідставним.

Дійсно, загальновідомим є той факт, що вказаний інтернет-ресурс "htps://alibaba.com" є однією з найбільших у світі торгівельною інтернет-платформою, на якій розміщена інформація про товари і послуги великої кількості різних продавців. Однак, за наведених у позовній заяві обставин суд погоджується з доводами позивача, що на даному сайті, як правило, вказані роздрібні ціни на товари для роздрібних покупців, із включенням до ціни вартості доставки. В той же час судом встановлено, що ТОВ «Шик і Блиск» закуповує відповідні групи товарів великими партіями і протягом тривалого часу за 100% передоплатою та окремо оплачує вартість доставки товару логістичними компаніями, отже, безсумнівно, що в цьому разі купівельні ціни можуть бути нижчими аніж ті, що вказані на інтернет-сайтах роздрібних магазинів.

Тому, твердження відповідача про те, що зазначена у інвойсі ціна товару є меншою за ціну товару в Китаї, який продається на інтернет сайті alibaba.com. не може слугувати підставою для висновку, що визначена вартість товару за ціною договору є такою що не відповідає дійсності, адже на ціноутворення товару, тим більше того, який продається на інтернет-площадках, впливає безліч факторів, і їх пряме порівняння в цьому випадку є необ`єктивним.

У свою чергу, на підтвердження вартості імпортованих товарів ТОВ «Шик і Блиск» додатково надало суду експертні висновки Вінницької торгово-промислової палати № 0054 від 19 травня 2021 року та № 0097 від 26 серпня 2021 року. Згідно даних висновків Вінницька торгово-промислова палата на підставі листа-відповіді компанії YIWU AOHANG IMPORT & EXPORT CO., LTD, (Китай) на запит ВТПП підтверджує, що ціни на товар, поставлений ТОВ «Шик і Блиск» згідно з договором купівлі-продажу №03/ZED від 14.12.2017, специфікаціями за №040/21/S від 04.03.2021 та від 31.03.2021, та комерційними інвойсами за №040/21 від 04.03.2021 та № 041/21 від 31.03.2021 відповідають цінам компанії продавця.

Відтак, вищевикладені докази додатково свідчать про необґрунтованість позиції митного органу щодо не підтвердження декларантом відомостей для цілей визначення митної вартості задекларованих товарів.

Як зазначено у частині п`ятій статті 242 КАС України при виборі і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, у постановах від 21 лютого 2020 року у справі N 813/1229/16 та від 28 лютого 2020 року у справі N 804/3463/15 Верховний Суд висловив позицію, що положення статей 53-55, 57-58 Митного кодексу України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

За висновком Верховного Суду в цих справах позивач під час митного оформлення подав усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору. Натомість відповідач всупереч вимогам частини другої статті 71 КАС України не довів наявність у Митниці обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товару за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність оскаржуваних рішень.

У постановах від 10 жовтня 2019 року у справі N 809/1469/16 та від 20 лютого 2020 року у справі N 826/25613/15 Верховний Суд вказав, що митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом. Натомість відповідачем не надано жодних доказів недостовірності заявленої вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції в подібних правовідносинах, викладеній в постановах Верховного Суду від 05.03.2019 по справі N 815/143/17, від 09.04.2019 по справі N 825/1575/17.

Як свідчать матеріали справи, на підтвердження митної вартості товарів за ЕМД UА401020/2021/024573 та ЕМД UА401020/2021/032762 позивачем надано усі необхідні та достатні документи (договір купівлі продажу, платіжне доручення, інвойси, специфікації, відомості про транспортні витрати, тощо) які в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару за ціною контракту. При цьому, така вартість товару в подальшому була підтвердження і експертними висновками Вінницької торгово-промислової палати, які, виходячи із положень п. 2 ст. 11 Закону України "Про торгово-промислові палати" є обов`язковими для застосування на всій території України. А отже, наведене у своїй сукупності свідчить про безпідставність доводів відповідача про заниження позивачем митної вартості задекларованих товарів.

Частиною шостою статті 54 МК України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 та № UА 401000/2021/000028/2 від 02.07.2021 відповідач визначив митну вартість товарів із застосування другорядних методів, передбачених у п. 2 ч. 1 ст. 57 МК України, а саме за резервним методом.

Порядок застосування резервного методу визначення митної вартості визначений в статті 64 МК України.

Так, зазначеною статтею передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

В силу пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Згідно з пунктом 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року N 598, посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні. Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.

Отже, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 08.02.2019 у справі N 825/648/17 (N К/9901/16592/18).

Як слідує із матеріалів справи, відповідач при винесені оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів використав як джерело визначення митної вартості товарів митні декларації третіх осіб. Разом з тим, слід наголосити, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення (подібного чи аналогічного товару) не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості. Позаяк в цьому випадку не були враховані усі фактори, що впливають на ціноутворення товару в кожному окремому випадку.

При цьому, якщо при винесенні рішення №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 про коригування митної вартості відповідач відстежував аналогічні товари по торгівельній марці (однак без факторів ціноутворення), то в другому випадку, виносячи рішення №UА401000/2021/000028/2 від 02.07.2021, є незрозумілим, що послужило для відповідача підставою вважати, що товари з різних митних декларацій є ідентичними, адже товар № 13 за ЕМД UА401020/2021/032762 «виріб для зберігання, транспортування дрібних речей та аксесуарів, виготовлений з пластмаси» може бути будь-яким (і відповідно мати різну вартість) та не містити ідентифікуючих ознак, що дали б можливість стверджувати, що такі вироби із різних декларацій ідентичні за всіма своїми показниками.

На переконання суду, в даному випадку різниця між вартістю товару, задекларованого позивачем та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Враховуючи вищевикладене суд доходить висновку про недоведеність відповідачем неповноти, неточності чи недостатності наданих позивачем документів для визначення митної вартості задекларованих товарів, та, як наслідок, безпідставність визначення такої вартості із застосуванням другорядних методів. При цьому, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості саме за ціною договору.

За таких обставин суд вважає оскаржувані рішення митного органу про коригування митної вартості товарів №UА401000/2021/000013/2 від 21.05.2021 та № UА401000/2021/000028/2 від 02.07.2021 протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Частиною першою статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У контексті оцінки кожного аргументу (доводу), наданого стороною, суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Таким чином, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість основних доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та дій і докази, надані стороною позивача, суд приходить до переконання про задоволення позовних вимог.

У зв`язку із задоволенням позову, відповідно до ст. 139 КАС України понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору в сумі 2270 грн. підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача. Судовий збір, який сплачений позивачем в більшому розмірі, ніж встановлений законом, може бути повернутий позивачу за його клопотанням на підставі п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір».

Керуючись ст.ст. 2, 6, 72, 77, 90, 94, 139, 195, 241, 242, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Подільської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA401000/2021/000013/2 від 21.05.2021.

Визнати протиправним та скасувати рішення Вінницької митниці про коригування митної вартості товарів № UA401000/2021/000028/2 від 02.07.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Шик і Блиск" понесені судові витрати по сплаті судового збору при зверненні до суду в сумі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Вінницької митниці.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повне судове рішення згідно ч. 3 ст. 243 КАС України складене судом 15.11.21.

Інформація про учасників справи:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Шик і Блиск" (, місцезнаходження: пров. Костя Широцького, 14-Е, м. Вінниця, 21012);

Відповідач: Вінницька митниця (код ЄДРПОУ ВП 43115923, місцезнаходження: вул. Лебединського, 17, м. Вінниця, 21034).

Суддя Слободонюк Михайло Васильович