Справа № 754/15113/20
Суддя: Ішуніна Л. М.
Дата ухвалення: 2021-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 листопада 2021 року м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Ішуніної Л. М.

за участю:

секретаря судового засідання Хліменкової А. Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Козленко Галини Олександрівни у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві ДПП НП України про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Козленко Г. О. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві ДПП НП України про зобов`язання вчинити дії.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 жовтня 2021 року для розгляду зазначеної заяви визначено головуючого суддю Ішуніну Л. М. та 02 листопада 2021 року передано судді.

Мотивую свою заяву позивач зазначає, що існують обставини, що викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності зазначеного судді, оскільки справа за його позовом розглядається вже протягом восьми місяців, а ухвали по справі направляються йому із запізненням. Крім того, відповідач посилається як на підставу для відводу, на відомості, які містяться в декларації судді Козленко Г. О., а саме, з 01 вересня 2016 року вона отримала у користування квартиру від ДП «БРУ МВС України», тобто з підрозділу Національної поліції України, в даному випадку відповідача. За таких обставин, на його думку, головуючий суддя не може бути неупередженим та об`єктивним при розгляді даної справи.

Згідно з частиною восьмою статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Суд не вбачає необхідності вирішувати питання про відвід у судовому засіданні, з повідомленням учасників справи, а тому розгляд зазначеної заяви проводиться без повідомлення учасників справи.

Суд, дослідивши матеріали та вивчивши доводи заявленого відводу приходить до наступного висновку.

Відповідно до частин третьої та четвертої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до частин першої-третьої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

У частині четвертій статті 10 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» на суд покладено обов`язок під час розгляду справ застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» (№ 33949/02, § 49-52, від 09листопада 2006 року) зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий, та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Суд, оцінюючи наявність підстав для відводу за суб`єктивним критерієм, констатує відсутність підстави стверджувати, що суддя Козленко Г. О. виявляє особисту упередженість. Презумпція особистої неупередженості судді діє, допоки не з`являться докази на користь протилежного.

За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що зміст заяви про відвід не містить жодної обґрунтованої підстави для відводу судді Козленко Г. О., та немає жодних доказів, які містили б належні, достатні, допустимі та достовірні дані щодо порушення гарантій неупередженості, безстороності та об`єктивності суддею, суд дійшов висновку про відсутність обґрунтованих підстав для відводу судді Солом`янського районного суду міста Києва Козленко Г. О. в розгляді справи № 754/15113/20 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві ДПП НП України про зобов`язання вчинити дії.

Керуючись статтями 33, 36, 40 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Козленко Галини Олександрівни у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Києві ДПП НП України про зобов`язання вчинити дії відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили негайно після її підписання суддею, заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Л. М. Ішуніна