Справа № 520/5381/21
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2021-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2021 р.Справа № 520/5381/21

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Катунова В.В. ,

за участю секретаря судового засідання - Ігнатьєвої К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Рассвет" на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Тітов О.М., м. Харків) від 07.06.2021 (повний текст рішення складено 07.06.2021) по справі №520/5381/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Рассвет" про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду,-

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області ( вул. Шевченка, буд. 8,м. Харків,61013) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМА "РАССВЕТ" (с. Тернова, Харківський район, Харківська область,62421), в якому просить суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівель Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМОЮ «РАССВЕТ», за адресами: Харківська область, Харківський район, с. Веселе, вул. Горянка, 2, вул. Горянка, 28, вул. Горянка, 34 шляхом їх знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цих будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в ході перевірки будівель Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМОЮ «РАССВЕТ» було встановлено, що вони експлуатуються з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 адміністративний позов задоволено.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівель Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМОЮ «РАССВЕТ», за адресами: Харківська область, Харківський район, с. Веселе, вул. Горянка, 2, вул. Горянка, 28, вул. Горянка, 34 шляхом їх знеструмлення, опечатування пристроїв відключення джерел електропостачання та зобов`язання припинити використання цих будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідач, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції та порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, відповідач зазначає, що застосування стосовно Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМОЮ «РАССВЕТ» заходів реагування у вигляді повного зупинення (заборони) експлуатації будівель шляхом їх знеструмлення, опечатування пристроїв, відключення джерел електропостачання із зобов`язанням припинити використання цих будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки призведе до неможливості виконання вказаних вимог.

Позивач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача та представників відповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що в період з 10.02.2021 року по 16.02.2021 року Харківським районним управлінням Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області у відповідності до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу від 21.01.2021 року №37 «Про проведення позапланових перевірок об`єктів», посвідчення на проведення перевірки від 11.12.2019 року №50 Харківського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, повідомлення про проведення планового заходу від 20.01.2021 №95 проведена планова перевірка додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки на території та у будівлях Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМОЮ «РАССВЕТ», за адресами: Харківська область, Харківський район, с. Веселе, вул. Горянка, 2, вул. Горянка, 28, вул. Горянка, 34.

За результатами проведеної перевірки встановлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей і складено акти перевірок № 25 від 16.02.2021, №26 від 16.02.2021, № 27 від 16.02.2021.

Під час перевірки у будівлях Товариства з обмеженою відповідальністю АГРОФІРМОЮ «РАССВЕТ», за адресами: Харківська область, Харківський район, с. Веселе, вул. Горянка, 2, вул. Горянка, 28, вул. Горянка, 34 було встановлено, що вони експлуатується з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей та встановлено наступні порушення (акт; №25), зокрема:

- будівлі та приміщення необладнані системами протипожежного захисту, відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівель не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності;

- з`єднання, відгалужень та окінцювання жил проводів на електромережах у ангарах № 1,2,3 та у будівлі чергового не здійснено за допомогою опресування, паяння або затискачів;

- будівлі та споруди не забезпечені пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискабкозахисту будівель і споруд»;

- об`єкт не забезпечено джерелами зовнішнього протипожежного водопостачання (не встановлені покажчики, які вказують на місце розташування ПВ, ПГ тощо);

- будівлі ангарів № 1,2,3 не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом відповідно до таблиці 4 ДБП В.2.5- 64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація»;

- об`єкт не забезпечено необхідною кількістю вогнегасників;

- наявні пожежні щити не укомплектовані, до комплекту засобів пожежогасіння входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.;

- горюче сміття у навісах та у будівлі зерноскладу літ. Б-1 своєчасно не очищається;

- посередині ангарів № 1,2,3 не влаштовані поздовжні проходи не менше 2 м завширшки;

- допущено зберігання продукції навалом у будівлі ангару № 3;

- будівлі зернотоків розміщено на відстані менше 50 метрів від будинків та споруд;

Встановлені порушення (акт№26), а саме:

- між спорудою зерносушки та будівлею цеху прийомки літ. А-2; між ємностями газгольдерів та будівлею цеху прийомки літ. А-2 допущено зменшення мінімальних протипожежних відстаней;

- будівлі та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту, відповідно до ДБН В..2.5- 56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівель не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- на території об`єкту поблизу будівлі насосної влаштовано звалище горючих відходів;

- з`єднання, відгалужень та окінцювання жил проводів на електромережах у примушеннях: адміністративного корпусу літ. Е-1; насіннєсховиш літ. В-2 та літ. Б-2; цеху прийому літ. А-2 не здійснено за допомогою опресування, паяння або затискачів;

- допущено підвішування світильника безпосередньо на струмопровідному проводі у адміністративному корпусу літ. Е-1;

- у приміщеннях будівель насіннєсховищ літ. В-2 та літ. Б-2 світильники з лампами розжарювання не забезпечені захисним суцільним склом (ковпаками);

- допущено улаштування тимчасових електромереж у приміщеннях будівлі насіннєсховища літ. Б-2;

- будівлі та споруди не забезпечені пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б 6.2.5-38:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- об`єкт не забезпечено джерелами зовнішнього протипожежного водопостачання (не встановлені покажчики, які вказують на місце розташування ПВ, ПГ тощо);

- наявні пожежні резервуари перебувають у несправному стані, (не надані акти перевірки шляхом пуску води);

- будівлі насіннєсховищ літ. В-2 та літ. Б-2, цеху прийому літ. А-2 не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом відповідно до таблиці 4 ДБН 8.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація»;

- об`єкт не забезпечено необхідною кількістю вогнегасників;

- наявні пожежні щити не укомплектовані, до комплекту засобів пожежогасіння входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт;

Встановлені порушення (акт№27), а саме:

- будівлі та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту, відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) будівель не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності;

- у приміщеннях промаслені обтиральні матеріали не прибрані в металеві ящики, які слід щільно закривати кришками і після закінчення роботи видаляти з приміщення у спеціально відведенні за межами будівель місця, які забезпечені негорючими збірниками з кришками, які щільно закриваються;

- масло на підлозі у приміщеннях будівлі літ. Б- 1 не прибирається за допомогою тирси або залишків тканини та не видаляється з приміщення у спеціально відведене місце;

- допущено зменшення нормованої кількості евакуаційних виходів з будівлі літ. В-1;

- у приміщенні кабінету 4-1 будівлі літ. А-1 електророзетки та вимикачі встановлені на горючій основі;

- горючі матеріали у складських приміщеннях в будівлях літ. В-1 та літ. Б-1 зберігаються на відстані менше 1 метра від кабелів та ізольованих проводів, а також електрощитових;

- незахищені проводи прокладені відкритим способом по горючим елементам стелі у приміщенні 6-10 будівлі літ. Б-1;

- у приміщенні № 7-5 будівлі літ. В-1 світильники з лампами розжарювання не забезпечені захисним суцільним склом (ковпаками);

- з`єднання, відгалужень та окінцювання жил проводів на електромережах у приміщеннях будівлі літ. В-1, літ. Б-1, літ. А-1 не здійснено за допомогою опресування, паяння або затискачів;

- будівля ангару, будівля літ. В-1, АЗС не забезпечені пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- не проведено перевірку пристроїв захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5- 38:2012 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

- допущено застосування пічного опалення у приміщеннях будівлі літ. В-1;

- об`єкт не забезпечено джерелами зовнішнього протипожежного водопостачання (не встановлені покажчики, які вказують на місце розташування ПВ, ПГ тощо);

- будівлю ангару, будівлю літ. В-1 не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом відповідно до таблиці 4 ДБН В.2.5- 64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація»;

- об`єкт не забезпечено необхідною кількістю вогнегасників;

- наявні пожежні шити не укомплектовані, до комплекту засобів пожежогасіння входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та; гак - 2 шт., лопати - 2 шт;

- відсутній заземлювальний пристрій для автоцистерн;

- АЗС не забезпечено інструментом з металу, що не утворює іскор для відкривання і закривання пробок металевої тари, проведення робіт із обслуговування та ремонту технологічного обладнання у вибухонебезпечних зонах на АЗС;

- між наземною ємністю АЗС та будівлею літ. В-1 допущено зменшення мінімальної протипожежної відстані;

- наземну ємність АЗС не забезпечено обвалуванням з майданчиком в середині, який повинний бути рівним, утрамбованим та посипаним піском;

- допущено обладнання наземної ємності для зберігання рідкого палива на території підприємства.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої виходив з того, що відповідачем не надано доказів усунення всіх зафіксованих в акті перевірки порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, то до нього необхідно застосувати заходи реагування у вигляді зупинення експлуатації належних йому будівель.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 4 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

У відповідності до статті 2 Закону України "Про пожежну безпеку" забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ та організацій покладається на їх керівників і уповноважених ними осіб, якщо інше не передбачено відповідним договором.

Частиною 4 статті 4 Закону № 877-V визначено, що виключно законами встановлюються вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень

Частиною сьомою статті 7 вказаного Закону встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Приписами статті 20 Кодексу цивільного захисту України на суб`єкта господарювання покладаються обов`язки щодо забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.

Частинами другою і третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

За змістом статей 64 і 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

До повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України).

У пункті 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Згідно з вимогами статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або з

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з системного аналізу вказаних вище норм права, застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Тобто, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель відповідача до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Апелянт зазначав, що частково усунув виявлені позивачем порушення.

Колегія суддів акцентує увагу на тому, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним. Водночас, за переконанням Суду всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, в ході проведеної перевірки дотримання вимог протипожежної безпеки виявлено, що будівлі та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В. 2.5-56:2014 Системи протипожежного захисту.

Колегія суддів уважає, що таке порушення як відсутність систем протипожежного захисту безпосередньо створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Так, відповідно до пункту 4 Розділу І Наказу МВС України від 30.12.2014 № 1417 "Про затвердження Правил пожежної безпеки в Україні", який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697, пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Одним із засобів спрямованих на запобігання пожежам є саме обладнання об`єктів системами протипожежного захисту, у тому числі автоматичними установками пожежної сигналізації.

Відповідно п. 3.15 до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", системи протипожежного захисту - це комплекс технічних засобів, що змонтований на об`єкті, призначений для виявлення, локалізування та ліквідування пожеж без втручання людини, захисту людей, матеріальних цінностей та довкілля від впливу небезпечних чинників пожеж.

Отже, обладнання приміщень та споруд автоматичними установками пожежної сигналізації має одне з першочергових заходів, які повинні бути виконані на об`єкті, так як саме вона спроможна виявити первинні ознаки горіння (стрімке підвищення температури в середині приміщення, утворення диму та інших небезпечних факторів пожежі відповідно до ССБП.ДСТУ 2272-93 "Пожежна безпека. Терміни та визначення").

Колегія суддів вважає за необхідне наголосити, що порушення, які відповідачем фактично не усунуто, проте ним вчиняються дії щодо усунення, не є формальними, а є такими, що створюють реальну загрозу для життя і здоров`я людей.

Існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі №823/589/16 (адміністративне провадження №К/9901/30861/18).

Верховний Суд у п. 28 постанови від 10.10.2019 у справі №320/5849/18 зазначив, що наявність порушення вимог протипожежної безпеки не вважається усунутим лише за умови розгляду можливості щодо такого усунення (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84899742).

Аналогічна правова позиція викладена в пунктах 33-35 постанови Верховного Суду від 17.10.2019 року у справі №826/7292/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84987953).

Варто наголосити, що такі порушення, як не обладнання системою протипожежного захисту, не оброблення засобами вогнезахисту дерев`яних елементів грищних покриттів, не обладнання будівлі ангарів внутрішнім протипожежним водопроводом, не забезпечення будівлі та споруди пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, не забезпечення необхідною кількістю вогнегасників, тощо - не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку та збереження життя та здоров`я людей.

Тобто не усунене відповідачем порушення є істотним та несе ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкту, безпеки його працівників, відвідувачів у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі; на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації.

Отже, характер суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що вказані вище порушення (що залишились не усунутими) стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення, а тому застосування заходів реагування, в межах спірних правовідносин є обґрунтованим та необхідним.

Враховуючи встановлені вище обставини не обладнання приміщень системами протипожежного захисту, що є окремою підставою для застосування заходів реагування, надання оцінки іншим виявленим порушенням, які також частково залишилися не усунутими, в даному випадку не впливає на результат вирішення цієї справи в суді апеляційної інстанції.

Колегія суддів відхиляє доводи апелянта про те, що запропонований захід не відповідає принципу співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які частково були усунутими на час розгляду справи, а також те, що специфіка діяльності відповідача сільськогосподарського характеру та зупинка діяльності підприємства може призвести до колосальних негативних наслідків.

Суд апеляційної інстанції враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Недотримання правил у сфері техногенної та пожежної безпеки може призвести до тяжких наслідків, що є неприпустимим, оскільки порушує конституційно закріплені права людей, та у випадку виникнення пожежі може призвести до ще більш великих наслідків.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, відповідача у справі.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю агрофірма "Рассвет" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 року по справі № 520/5381/21 залишити без змін. .

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. < Звіт >

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Г.Є. Бершов В.В. Катунов
Повний текст постанови складено 15.11.2021 року