Справа № 160/8663/21
Суддя: Неклеса Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 листопада 2021 року Справа № 160/8663/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Неклеса О.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Алкогольно-безалкогольний комбінат Дніпро» до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування постанови,-
Товариство з обмеженою відповідальністю «Алкогольно-безалкогольний комбінат Дніпро» (далі позивач, ТОВ «Алкогольно-безалкогольний комбінат Дніпро», ТОВ «АБК Дніпро») звернулось до суду з позовною заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі відповідач, ГУ Держпраці у Дніпропетровській області), в якій позивач просить:
- визнати протиправною і скасувати постанову про накладення штрафу № 25/4.4-652- ФС/77 від 27.04.2021 р.;
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувана постанова є незаконною, протиправною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки під час проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду і контролю головні державні інспектори відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Ярко Н.Ю. та Рашевська Н.О. порушили вимоги Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»: здійснили захід державного нагляду (контролю) в неналежній формі (перевірка, а не інспекційне відвідування); поставили умови, за яких позивач завідомо не мав можливості виконати вимогу про надання документів в обмежений проміжок часу; викривили дійсні обставини проведення перевірки та передачі документів; формально виконали свої обов`язки з завідомим порушенням прав позивача. За наслідками такої перевірки складені документи, які не відповідають вимогам законодавства, а тому вищенаведене є підставою для визнання постанови про накладення штрафу протиправною та скасування будь-яких рішень прийнятих на підставі цієї перевірки.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі, справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
24.06.2021 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач не погоджується з доводами позивача та в задоволенні адміністративного позову просить відмовити в повному обсязі. В обґрунтування відзиву зазначив, що посадовими особами відповідача була здійснена спроба проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду у формі перевірки за додержанням законодавства про працю у період з 17.03.2021 по 18.03.2021 р. у ТОВ «АБК Дніпро». Проте об`єктом відвідування створено перешкоду у проведенні перевірки інспекторами праці, а саме: ненадання для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/ відомості з питань, які є предметом перевірки, їх завірених копій, що є невиконанням Вимоги №46/4.4-11 від 17.03.2021 року про надання документів. У зв`язку зі створенням перешкод в проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки було складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № 25/4.4-652 від 18.03.2021 року та постанова про накладення штрафу № 25/4.4-652- ФС/77 від 27.04.2021 р. Зауважив, що підставою перевірки не було виявлення неоформлених трудових відносин, отже застосовні норми права до правовідносин - є Закон № 877, відповідно до якого заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Окрім того, твердження позивача стосовно того, що вимога містила необґрунтовані обмеження у часі, не знаходить свого законного підтвердження, оскільки ні Закон № 877, ні Порядок № 823 не містить норм, які встановлюють терміни надання документів для перевірки, а вимога інспектора про надання документів є обов`язковою для виконання. Зауважив, що Законом № 877 не передбачено ніяких подальших дій із зауваженнями до Акту перевірки, тому надані позивачем зауваження до Акту не можуть спонукати орган державного нагляду (контролю) до відміни та/або скасування Акту. На підставі викладеного відповідач вважає, що постанова № 25/4.4-652-ФС/77 від 27.04.2021р. є законною та обґрунтованою, складеною на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
До суду від Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області надійшло клопотання про розгляд справи у судовому засіданні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.07.2021 року суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання., підготовче засідання було призначено на 29 липня 2021 року об 10:30 год.
12.07.2021 року на електронну адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він просив позов задовольнити. В обґрунтування відповіді на відзив зазначив, що відзив на позовну заяву не містить ні нових аргументів, в порівнянні з викладеними відповідачем аргументами в Акті про неможливість проведення заходу державного контролю № 25/4.4-652 від 18.03.2021 року, ні додаткових документів, отже сторони справи виклали свою позицію і вичерпали можливість надання додаткових аргументів, пояснень, доводів. Наголошував на тому, що відповідач має підпорядковуватись чітко визначеним нормам права, а не здійснювати свавілля, прикриваючись люфтом в законі. При цьому, у випадку неточності, недостатньої чіткості, суперечливості норм позитивного права має тлумачити норму на користь невладного суб`єкта (якщо однією зі сторін спору є представник держави або органу місцевого самоврядування), адже якщо держава нездатна забезпечити видання зрозумілих правил, то саме вона і повинна розплачуватися за свої прорахунки.
26.07.2021 року на адресу суду від позивача надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких заперечує проти доводів позивача та просить в задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі. Відповідач вважає, що твердження позивача «...якщо Держава нездатна забезпечити видання зрозумілих правил, то саме вона і повинна розплачуватись за свої прорахунки.» не можуть братись до уваги так, як не є предметом розгляду даної справи. Наголошував на тому, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України. Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області діяло лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, тому постанова № 25/4.4-652-ФС/77 від 27.04.2021 р. є законною та обґрунтованою, складеною на підставі та у відповідності до норм діючого законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
29.07.2021 року підготовче провадження по справі було продовжено на 30 днів, в підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 16.09.2021 року 10:00 год.
Судове засідання призначене на 16.09.2021 року було перенесено на 23.09.2021 року о 10:00 год, у зв`язку з перебуванням судді на навчанні.
23.09.2021 року сторони у судове засідання на прибули, на електронну адресу суду від представника позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі з використанням власних технічних засобів через систему відеоконференцзв`язку - комплексу технічних засобів та програмного забезпечення "EasyCon". Підготовче судове засідання було відкладено на 04.10.2021 року до 10:00 год.
Ухвалою суду від 23.09.2021 року заяву представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено, допущено представника позивача Карпенко Олену Сергіївну до участі в судовому засіданні у справі №160/8663/21, призначеному на 04.10.2021 о 10:00 год., в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення "EasyCon".
30.09.2021 року на адресу суду надійшли пояснення позивача, в яких він зазначив, що за переліком документів, які були витребувані під час перевірки, позивач надав всю інформацію, яка дозволяла відповідачу здійснити якісну повноцінну перевірки, на підтвердження чого надав до суду копії документів, які були передані на вимогу відповідача 18.03.2021 року.
04.10.2021 року підготовче провадження по справі було закрито, суд перейшов до розгляду справи по суті у даному судовому засіданні, в судовому засіданні оголошено перерву перед судовими дебатами до 21.10.2021 року 10:00 год.
Судове засідання 21.10.2021 року було знято з розгляду та перенесено на 15.11.2021 року 11 год. 00 хв.
21.10.2021 року від представника позивача на адресу суду шляхом електронного зв`язку письмово викладені пояснення щодо судових дебатів, а також заява про розгляд справи без участі.
Позивач в судове засідання 15.11.2021р. не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до п.9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
За таких обставин та керуючись приписами ч.9 ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу по суті в порядку письмового провадження та на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказах. На підставі приписів ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов наступних висновків.
Посадовими особами відповідача було встановлено, що керівник підприємства Іванов С.В., перебуваючи у м. Дніпро, уповноважив виконуючого обов`язки технічного директора Собчука Дениса Олексійовича діяти в інтересах та від імені підприємства, якого і було ознайомлено з підставою проведення позапланового заходу, зі згодою Держпраці на проведення позапланового заходу та направленням на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду.
17.03.2021 року, з метою проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду у формі перевірки за додержанням законодавства про працю у ТОВ «АБК Дніпро», було складено вимогу №46/4.4-11 про надання документів, в якій зобов`язано в.о. технічного директора Собчук Дениса Олексійовича у строк до 15:00 год 17.03.2021 року надати оригінали документів та їх завірені копії для проведення заходу контролю.
Листом головного бухгалтера ТОВ «АБК Дніпро» № 17-03/2021-2 від 17.03.2021 р. головних державних інспекторів, які проводили перевірку, було повідомлено наступне: централізована бухгалтерія підприємства, яка знаходиться у м.Дніпро отримала вимоги щодо надання документів 17.03.2021 року об 11:00 год; у зв`язку з великим обсягом документів, які наведені у вимозі, а також необхідність їх перевезення з м.Дніпро до смт.Царичанка Дніпропетровської області, документи не можуть бути надані о 15:00 год.; затребувані документи будуть надані сьогодні не пізніше 17 год. 30 хв. У наведеному листі також зазначено, що підприємство сподівається на обмірковане рішення відповідача, яке дозволить провести перевірку підприємства та позивач готовий надати перелік документів для перевірки у зручне місце і час. Також ТОВ «АБК Дніпро» нагадало, що перевірка проводиться з 17.03.2021 року по 18.03.2021 року.
Як зазначив позивач у позовній заяві, о пів на п`яту годину вечора 17.03.2021 р. співробітник ТОВ «АБК Дніпро» повідомив, що документи вже в дорозі і просив зачекати інспекторів праці, проте інспектори праці залишили об`єкт перевірки, не дочекавшись документів. Наведені обставини відповідачем не заперечуються.
У відзиві відповідач зазначив, що о 16 год. 50 хв. та 16 год.55 хв. жодного документу зазначеного у вимозі про надання документів не було надано.
18.03.2021 р. витребувані документи були передані представником ТОВ «АБК Дніпро» особисто в руки ОСОБА_1 під підпис, що підтверджується реєстром документів ТОВ «АБК Дніпро» наданих для перевірки.
18.03.2021 року, у зв`язку зі створенням перешкод у діяльності інспектора праці, посадовими особами відповідача було складено Акт про неможливість проведення заходу державного контролю № 25/4.4-652.
Відповідно до зазначеного Акту, захід державного контролю нібито було неможливо провести у зв`язку зі створенням перешкод у діяльності інспектора праці: ненаданням для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про охорону праці / працю, що містять інформацію / відомості з питань, які є предметом перевірки, їх завірених об`єктом відвідування копій, не надано оригіналів та завірених копій документів у стоки, зазначені у вимозі до 15 год. 00 хв. 17.03.2021 р. Протягом 17.03.2021 оригінали та завірені копії документів перевірки - не наданні. 18.03.2021 документи надані адміністрацією підприємства згідно Реєстру документів ТОВ «АБК Дніпро» наданих для перевірки» у неповному обсязі, а саме: не надано ні оригіналів, ні завірених копій відомостей що підтверджують виплату заробітної плати за грудень 2020 року, січень, лютий 2021 року (п. 16 Вимоги), не надано ні оригіналів, ні завірених копій розрахункових листків звільнених працівників з грудня 2020 по час проведення перевірки (п. 17 Вимоги), не надано ні оригіналів, ні завірених копій документів про проведення остаточного розрахунку при звільненні (платіжні доручення, касова книга тощо (п.18 Вимоги).
Зазначений Акт отримано позивачем 25.03.2021 р. поштовим відправленням, що підтверджується матеріалами справи.
30.03.2021 р. позивач направив відповідачеві засобами поштового зв`язку зауваження (заперечення) до акту № 3003/01 від 30.03.2021 р. з додатками. В запереченнях були описані фактичні обставини перевірки, зазначено, що позивач здійснив максимально залежні від нього дії на виконання вимоги та висловлено бажання бути присутнім під час розгляду зазначеного акту, також позивач наполягав на завчасному і належному інформуванні про час розгляду зазначеного акту.
Зазначені документи, згідно наявних в матеріалах справи доказів, були отримані відповідачем 01.04.2021 року.
Також, 30.03.2021 р. позивач електронним листом з ЕЦП на офіційну електронну адресу відповідача направив скан-копії всіх доданих до зауваження (заперечення) документів, з повідомленням про те, що такі документи направлені Укрпоштою і додатком відповідного опису вкладення та поштового чеку.
30.03.2021 р. інспекторами відповідача був складений Акт про відмову від підпису № 25/4.4-652/ВП, в якому зазначено, що станом на 30.03.2021 року підписаний примірник акту від 18.03.2021 року не повернуто.
Листом посадової особи відповідача від 07.04.2021 року №79/4.4-11 позивача повідомлено, що зауваження до акту є невід`ємною частиною акту про неможливість проведення заходу державного контролю від 18.03.2021 року, але не скасовують фактів викладених в акті про неможливість проведення заходу державного контролю.
27.04.2021 року перший заступник начальника ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, розглянувши справу про накладення штрафу, на підставі акту про неможливість проведення заходу державного контролю від 18.03.2021 року №25/4.4-652, прийняв постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №25/4.4-652-ФС/77, в якій встановлено недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні. Керуючись ст.265 КЗпП України, статтею 53 Закону України «Про зайнятість населення», ч.3 ст.34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Порядком накладення штрафів законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою КМУ від 17.07.2013 року №509 та на підставі абз.7 ч.2 ст.265 КЗпП України, на ТОВ «АБК Дніпро» накладено штраф у розмірі 18 000,00 грн.
Вважаючи протиправною постанову про накладення штрафу № 25/4.4-652-ФС/77 від 27.04.2021 р., позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Згідно з ч.1 ст.259 Кодексу законів про працю України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, та його територіальні органи у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 20 вересня 2007 року № 877-V (далі - Закон України № 877-V).
Відповідно до абз.1 ст.2 Закону України № 877-V дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення № 96), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Пунктом 7 Положення № 96 передбачено, що Держпраця здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
У відповідності до зазначених норм Головному управлінню Держпраці в Дніпропетровській області делеговано повноваження щодо здійснення на території області державного контролю за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.
Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю визначається Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 823 (далі - Порядок № 823).
Відповідно до абзацу 2 пункту 1 Порядку № 823, заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону та з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку.
Пунктом 2 Порядку № 823 визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Як встановлено з матеріалів справи, підставою перевірки було звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, а не виявлення неоформлених трудових відносин, отже захід державного контролю було здійснено відповідно до вимог Закону України № 877-V.
Статтею 1 Закону України № 877-V визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Вимогами абзацу 5 частини 1 статті 6 Закону № 877 встановлено, що підставою для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Як встановлено з матеріалів справи, призначення проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі перевірки щодо додержання законодавства про працю у Товаристві з обмеженою відповідальністю «АБК Дніпро» було здійснено на підставі звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам та за погодженням Державної служби України з питань праці, отже у відповідності до норм чинного законодавства та за наявності на те визначених Законом підстав.
Згідно з ч.1 ст.4 Закону України № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частиною 3 ст.4 Закону України № 877-V передбачено, що планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Відповідно до абз. 1 ч. 10 ст.4 Закону України № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.
Частиною 1 ст.8 Закону України № 877-V визначено, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право:
вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог законодавства;
вимагати припинення дій, які перешкоджають здійсненню державного нагляду (контролю);
відбирати зразки продукції, призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), у випадках та порядку, визначених законом;
надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків;
застосовувати санкції до суб`єктів господарювання, їх посадових осіб та вживати інших заходів у межах та порядку, визначених законом.
Згідно з ч.1 ст.11 Закону України № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;
не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;
виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;
надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;
одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
Відповідно до ч. 6 статті 7 Закону України № 877-V (в редакції чинній на момент проведення перевірки) за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
дату складення акта;
тип заходу (плановий або позаплановий);
форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
предмет державного нагляду (контролю);
найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Як встановлено судом, посадовими особами відповідача, у межах наданих їм ч.1 ст.11 Закону України № 877-V повноважень, були затребувані документи з питань, що виникли під час державного нагляду (контролю).
У вимозі №46/4.4-11 про надання документів, зобов`язано в.о. технічного директора Собчук Дениса Олексійовича у строк до 15:00 год. 17.03.2021 року надати оригінали документів та їх завірені копії для проведення заходу контролю.
Листом головного бухгалтера ТОВ «АБК Дніпро» № 17-03/2021-2 від 17.03.2021 р. головних державних інспекторів, які проводили перевірку, було повідомлено про об`єктивні причини, у зв`язку з якими документи не можуть бути надані до 15:00 год., а будуть надані не пізніше 17 год. 30 хв.
Оскільки інспектори праці залишили об`єкт перевірки, не дочекавшись документів 17.03.2021 року, витребувані документи були передані представником ТОВ «АБК Дніпро» особисто в руки ОСОБА_1 під підпис 18.03.2021 р.
Враховуючи те, що строк проведення перевірки визначений відповідачем включає період з 17.03.2021 р. по 18.03.2021 р., отже затребувані посадовими особами відповідача документи були надані позивачем у межах строку проведення перевірки, що спростовує доводи відповідача про створення перешкоди у проведенні перевірки інспекторами праці.
Відповідно до абзацу 8 ст.1 Закону України № 877-V (в редакції чинній з 27.04.2021 року) створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) - невиконання законних вимог посадових осіб органу державного нагляду (контролю) або недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом.
Як встановлено з матеріалів справи, вимога посадових осіб відповідача про надання документів була виконана, про причини запізнення в наданні документів було належним чином повідомлено, таке запізнення обумовлено об`єктивними причинами, які унеможливлювали надати документи раніше, що не було враховано під час проведення заходу державного контролю.
Жодного факту створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю), недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю) тощо під час розгляду справи не встановлено.
Що стосується доводів відповідача про надання позивачем документів не в повному обсязі, а саме: не надано ні оригіналів, ні завірених копій відомостей, що підтверджують виплату заробітної плати за грудень 2020 року, січень, лютий 2021 року (п. 16 Вимоги); не надано ні оригіналів, ні завірених копій розрахункових листків звільнених працівників грудня 2020 року по час проведення перевірки (п. 17 Вимоги); не надано ні оригіналів, ні завірених копій документів про проведення остаточного розрахунку при звільненні (платіжні доручення, касова книга тощо (п. 18 Вимоги), суд зазначає наступне.
Як встановлено з матеріалів справи, на виконання п.16 Вимоги відповідача позивачем була надана розрахункова відомість організації за грудень 2020 р. та січень, лютий 2021 р., тобто документ, в якому є інформація про нараховані та виплачені суми. Таким чином зазначений документ відповідає вимозі відповідача, отже доводи відповідача в частині не надання документів зазначених у п.16 Вимоги не знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.
На виконання п.17 Вимоги відповідача розрахункові листи при звільнені не надавалися у зв`язку з тим, що вся необхідна інформація містилася у наданих розрахункових відомостях, які надані під час перевірки. При цьому, розрахункові листки не є документами суворої звітності, а враховуючи наявність необхідної інформації у розрахункових відомостях суд вважає, що наведений пункт вимоги в частині надання необхідної інформації позивачем було виконано.
На виконання п.18 Вимоги відповідача позивачем, в якості документів про проведення остаточного розрахунку, надані відомості про виплату готівки, що фактично є документом який містить інформацію по суті запиту. Оскільки вимога інспекторів не містила вичерпний перелік документів, а відомості про виплату готівки фактично відповідають запитуваній інформації, суд вважає, що п.18 Вимоги позивач належним чином виконав.
Жодних інших зауважень щодо не надання документів чи надання неналежних документів відповідачем не наведено, отже доводи відповідача про надання позивачем документів не в повному обсязі не знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.
Таким чином, суд прийшов до висновку, що позивачем дотримано вимоги чинного законодавства та належним чином і в повному обсязі виконано вимоги посадових осіб органу державного нагляду, а у відповідача були наявні документи для належного проведення перевірки, що свідчить про відсутність факту створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) або недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю).
Відповідно до абз.3 ч.2 ст.265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.
Враховуючи те, що під час розгляду справи не знайшли своє підтвердження факти недопущення ТОВ «АКБ Дніпро» до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю або створення перешкод у її проведенні, суд прийшов до висновку про безпідставність застосування до позивача штрафу на підставі абз.3 ч.2 ст.265 КЗпП України, що свідчить про протиправність постанови про накладення штрафу № 25/4.4-652- ФС/77 від 27.04.2021 р., отже наведена постанова підлягає скасуванню.
Інші доводи представників сторін не є юридично значимими та не впливають на висновки суду.
Згідно до ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до положень ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтею 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі письмових, речових і електронних доказів, висновків експертів та показань свідків.
Відповідно до ч. 2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваної постанови, а тому суд прийшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовної заяви в повному обсязі.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Позивач у позовній заяві просить стягнути на користь ТОВ «Алкогольно-безалкогольний комбінат Дніпро» суму сплаченого судового збору за подання позову, заяви про забезпечення позову та витрат на професійну правничу допомогу.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи задоволення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Алкогольно-безалкогольний комбінат Дніпро», суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області на користь позивача суму сплаченого ним судового збору за подання позовної заяви у розмірі 2270,00 грн. та суму сплаченого ним судового збору за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 681,00 грн., усього 2951, 00 грн.
Що стосується витрат позивача на професійну правничу допомогу, суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Статтею 59 Конституції України визначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.
Згідно з ч.ч. 1, 2 статті 16 КАС України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.
Представництво в суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
Відповідно до ч.1 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Частиною 3 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:
1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);
2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);
3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;
4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правничої допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару у цій справі та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 21 березня 2018 року у справі № 815/4300/17, від 11 квітня 2018 року у справі № 814/698/160 від 18.10.2018 року у справі № 813/4989/17, від 11 червня 2020 року у справі № 821/227/17.
Жодних доказів на підтвердження понесених позивачем витрат на професійну правничу допомогу до суду не надано, не зазначено розмір понесених витрат та їх склад, отже вимога позивача про стягнення з відповідача витрат на професійну правничу допомогу не доведена під час розгляду справи, а тому задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправною і скасувати постанову про накладення штрафу № 25/4.4-652- ФС/77 від 27.04.2021 р.
У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Алкогольно-безалкогольний комбінат Дніпро» про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області витрат на професійну правничу допомогу, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст судового рішення складено та підписано 15.11.2021 року.

Суддя О.М. Неклеса