Справа № 640/32494/21
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
15 листопада 2021 року м. Київ № 640/32494/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Катющенко В.П., вивчивши позовну заяву та додані до неї документи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» (Військова частина НОМЕР_1 ) (08301, Київська обл., м. Бориспіль) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Військова частина НОМЕР_1 в частині невиплати ОСОБА_1 матеріальної допомоги на вирішення соціально-побутових питань за 2020 та 2021 роки;
- визнати протиправною бездіяльність Окремого контрольно-пропускного пункту « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Військова частина НОМЕР_1 в частині виплати ОСОБА_1 допомоги на оздоровлення у 2021 році;
- зобов`язати Окремий контрольно-пропускний пункт «Київ» Військова частина НОМЕР_1 нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 недоплачену допомогу на оздоровлення у 2021 році;
- визнати протиправною бездіяльність Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Військова частина НОМЕР_1 щодо не нарахування та невиплати ОСОБА_1 на день звільнення 08.10.2021 компенсації за невикористані дні додаткової відпустки з 2017 року по 2021 роки;
- зобов`язати Окремий контрольно-пропускний пункт «Київ» Військова частина НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію за невикористані дні додаткової відпустки з 2017 по 2021 роки.;
- зобов`язати Окремий контрольно-пропускний пункт «Київ» Військова частина НОМЕР_1 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з жовтня 2017 року по жовтень 2021 року включно;
- визнати протиправними дії Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Військова частина НОМЕР_1 , що полягає у невиплаті ОСОБА_1 додаткової доплати до заробітної плати за роботу в період карантину за період з 2020 року по 08.10.2021 та зобов`язати відповідача нарахувати та виплатити йому додаткову доплату до заробітної плати за роботу в період карантину за період з 2020 року по 08.10.2021;
- визнати протиправною бездіяльність Окремого контрольно-пропускного пункту «Київ» Військова частина НОМЕР_1 щодо не проведення повного розрахунку при звільненні та зобов`язати нарахувати невиплачену ОСОБА_1 у день виключення зі списків частини (08.10.2021) грошову компенсацію за неотримане речове майно;
- стягнути середнє грошове забезпечення за час затримки розрахунку при звільнені з 11.10.2021 (перший робочий день після звільнення з військової служби) по 13.10.2021, а решту заявлених позовних вимог в даному адміністративному позові по день ухвалення рішення у справі, при набранні законної сили.
Пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Згідно з частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При цьому в обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 посилається на приписи статей 116 та 117 Кодексу законів про працю України, які підлягають застосуванню, за його твердженням, за затримку розрахунку при звільненні.
Відповідно до статті 116 Кодексу законів про працю України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум. В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану нею суму.
Згідно статті 117 Кодексу законів про працю України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору (ч. 2 ст. 117 КЗпП України).
За висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 30.01.2019 у справі № 910/4518/16, за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.
Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.
Суд звертає увагу позивача, що у позовній заяві не зазначено жодної суми, яку позивач просить стягнути, як і не додано ні документів про грошове забезпечення позивача, ні відповідних розрахунків.
При цьому судом враховано, що представник позивача звернувся до відповідача з адвокатським запитом від 29.10.2021, надіславши останній 01.11.2021 й, не дочекавшись відповіді на такий запит, 05.11.2021 звернувся до суду з даним позовом.
Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно з частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Оскільки позивачем не зазначена сума, яка має бути йому виплачена, як і не наведено розрахунків такої суми, відповідно, суд позбавлений можливості визначити позивачу розмір судового збору за подання даного майнового позову до суду.
Зазначені недоліки позовної заяви повинні бути усунуті шляхом подання до суду:
- уточненої позовної заяви відповідно до кількості учасників справи;
- документа про сплату судового збору в розмірі, зазначеному в даній ухвалі суду (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК у м. Києві/Печерський р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) 37993783, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101;
- всіх доказів на підтвердження заявлених позовних вимог.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали суду.
Згідно з частиною третьою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.
Керуючись статтями 161, 169, 241, 243 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) залишити без руху.
2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з моменту отримання ухвали суду.
3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Катющенко