Справа № 640/2803/20
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2021-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

11 листопада 2021 року м. Київ№ 640/2803/20
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., розглянувши в порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (

АДРЕСА_1 )

до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36),

Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради

(Київської міської державної адміністрації) (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-

а)

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту також - позивач) з позовом до Київської міської ради (далі по тексту також - Київрада, відповідач-1), Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування (надалі по тексту також - відповідач-2), Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (надалі по тексту також - відповідач-3), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №4/93 від 26 лютого 2019 року в частині пункту 10.9.4 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 »;

- зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 » від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР, навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 11 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради»;

- зобов`язати Київську міську раду прийняти рішення про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер :90:066:0237, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 лютого 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування поза межами установлених Регламентом Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 №579/579, строків прийняла рішення, оформлене протоколом №4/93 від 26 лютого 2019 року про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 ». При цьому, позивач зауважив, що згідно зі згаданим Регламентом якщо Постійна комісія не розглянула в установлений строк проект рішення або не прийняла жодного з відповідних висновків, проект вважається підтриманим профільною комісією.

Крім того, позивач вважає оскаржуване рішення невмотивованим, оскільки проект рішення Київської міської ради відхилено названою Постійною комісією без зазначення вмотивованих причин такого відхилення та їх обґрунтування.

Також позивач вказує на дискримінаційний характер оскаржуваного рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, зважаючи на те, що Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготував та зареєстрував ідентичний за змістом проект рішення Київської міської ради про передачу у власність громадянину ОСОБА_2 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 , на яку претендує позивач, і цей проект рішення передано для розгляду до відповідних постійних комісій Київської міської ради.

У відзиві на адміністративний позов представник Київської міської ради зазначив, що протокол постійної комісії не є рішенням (нормативно-правовим актом чи правовим актом індивідуальної дії) суб`єкта владних повноважень у сфері публічно-правових відносин, а тому не може вважатися актом індивідуальної дії в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, тому не породжує для позивача правових наслідків та, відповідно, не порушує його права та інтереси.

Вирішуючи питання належності розгляду даної позовної вимоги щодо оскарження рішення Постійної комісії в порядку адміністративного судочинства, суд виходить з наступного.

Частиною першою та шостою статті 116 Земельного кодексу України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

За змістом частини сьомої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відповідно до частини дев`ятої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

За змістом статті 9 Земельного кодексу України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 46 та частиною п`ятнадцятою статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частин першої та другої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Ураховуючи вищевикладене, Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва та від її імені і в її інтересах здійснює функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, в тому числі і з вирішення питань про надання землі у власність громадянам.

Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлено Регламентом Київської міської ради (далі - Київрада), затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі також - Регламент).

Відповідно до частин першої, п`ятої та десятої статті 11 Регламенту постійні комісії Київради є органами Київради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за виконанням рішень Київради та актів її виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації). Постійні комісії Київради є підзвітними Київраді та відповідальними перед нею.

Постійні комісії Київради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київради, розробляють проекти рішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а у разі їх відсутності - членом постійної комісії, що головував на засіданні. У разі відсутності секретаря комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а в разі їх відсутності - визначеним комісією членом постійної комісії.

Згідно з частиною першою та четвертою статті 26 Регламенту постійні комісії Київради виступають суб`єктами подання проектів рішень.

Відповідно до частини п`ятої статті 26 Регламенту суб`єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.

Частиною першою статті 30 Регламенту визначено, що постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Як встановлено судом Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо проекту рішення про надання позивачу у власність земельної ділянки є профільною постійною комісією Київської міської ради.

За приписами частини шостої статті 30 Регламенту профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким:

1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його;

2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення;

4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.

Ураховуючи викладене, Постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування наділена повноваженнями давати відповідний висновок, зокрема, щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради з відповідним обґрунтуванням.

Разом з тим, як встановлено судом вище, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин здійснюється виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради (стаття 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Таким чином, вирішення питання щодо передачі у власність земельної ділянки, що перебуває у комунальній власності, здійснюється на пленарному засіданні Київської міської ради шляхом прийняття відповідного рішення на її пленарному засіданні. При цьому, висновки постійних комісій, в тому числі й відповідної профільної комісії про погодження проекту рішення або про його відхилення проекту рішення не є обов`язковим для Київської міської ради, хоча й беруться до уваги при прийнятті того чи іншого рішення, оскільки відповідно до приписів Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Київрада може прийняти рішення, відмінне від такого висновку. В такому випадку таке рішення міської ради має містити власні мотиви посилання на відповідні визначені законом підстави, керуючись якими орган місцевого самоврядування дійшов висновку про прийняття саме такого рішення.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №4/93 від 26 лютого 2019 року в частині пункту 10.9.4 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 », не є безпосередньо рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки не породжує для позивача жодних правових наслідків, не є підставою для виникнення у нього будь-яких прав та обов`язків, оскільки лише передує прийняттю відповідного рішення Київською міською радою, отже ніяким чином не порушує охоронюваних законом його прав та інтересів.

При цьому, згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Зазначений принцип полягає у захисті порушеного права від порушення, що вже відбулося, тобто в наявності матеріально-правового інтересу позивача відносно дій (бездіяльності) та рішень суб`єкта владних повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

З аналізу вказаних норм вбачається, що публічно-правовим спором за Кодексом адміністративного судочинства України є не будь-який публічно-правовий спір, а лише той, який випливає із здійснення суб`єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пунктів 18 та 19 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України:

- нормативно-правовий акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово;

- акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації його повноважень, які породжують права та обов`язки у того суб`єкта, якому вони адресовані.

Відтак, висновок Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування №4/93 від 26 лютого 2019 року про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 » помилково сприймається позивачем як рішення суб`єкта владних повноважень, у зв`язку з чим не є предметом публічно-правового спору, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

За правилами пункту 1 частини першої статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Ураховуючи викладене вимога позивача про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №4/93 від 26 лютого 2019 року в частині пункту 10.9.4 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 » не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, що зумовлює необхідність закриття провадження у даній адміністративній справі в частині згаданої позовної вимоги.

Керуючись ст.ст. 238, 239, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

У Х В А Л И В:

Закрити провадження у справі №640/2803/20 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, оформлене протоколом №4/93 від 26 лютого 2019 року в частині пункту 10.9.4 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 30 серпня 2018 року №08/231-2612/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у АДРЕСА_2 ».

Копію цієї ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.Б. Федорчук