Справа № 240/3053/21
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про відмову у роз`ясненні судового рішення)

15 листопада 2021 року м. Житомир справа № 240/3053/21

категорія 102010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Токаревої М.С.,

розглянувши у порядку письмового провадження заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради, третя особа: громадська організація "Проти придурків та ідіотів" про визнання бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року було відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Коростишівської міської ради (вул. Володимирська, 1, м. Коростишів, 12501, ) про визнання бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

ОСОБА_1 подав до суду заяву про роз`яснення вказаного рішення суду у якій просить роз`яснити наступне:

1. Куди, як не до міської ради, заявник зобов`язаний був адресувати звернення конкретному депутату політичної партії "Батьківщина" ОСОБА_2 .

2. Які норми матеріального права надають право міській раді (Згідно зі. статтею 19 Конституції України "правовий порядок в Україні грунтується на засадах, відповідно до яких органи державної влада та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що перед-бачені Конституцією та законами України"), залишати без будь якого розгляду звернення конкретному депутату політичної партії "Батьківщина" ОСОБА_2 .

Дискреційні повноваження міської ради:

- ч. 4 ст. 7 Закону України «Про звернення громадян» - якщо питання,

порушені в одержаному органом державної влади, місцевого

самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення.

- Абз. 1, 6 ст. 19 Закону України «Про звернення громадян» - об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги, письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

- ч. З ст. 15 Закону - відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.

- ч. 4 ст. 15 Закону - рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

3. На підставі чого (яке з дискреційних повноважень дало право щодо висновку), "що Коростишівська міська рада не порушувала прав та законних інтересів позивача, як громадянина та порушення його прав, свобод та інтересів саме Коростишівською міською радою щодо розгляду звернення громадської організації "Проти придурків та ідіотів" від 01.12.2020 №59/4, а отже, підстави для задоволення позову відсутні" (абз. 1 стор. 2 Рішення).

4. Причини невідповідності у встановлених судом обставинах «З матеріалів справи вбачається, що 02.12.2020 на електронну пошту Коростишівської міської ради ОСОБА_1 спільно з громадською організацією "Проти придурків та ідіотів", за підписом голови цієї організації ОСОБА_1 , була направлена адресована депутату Коростишівської міської ради від політичної партії "Батьківщина" ОСОБА_2 заява від 01.12.2020 №59/4» (абз. 1 стор. 2 Рішення), та «Як встановлено судом на підставі дослідження доданих до позову доказів, із заявою від 01.12.2020 за № 59/4 звертався не громадянин ОСОБА_1 , а Громадська організація "Проти придурків та ідіотів", головою якої є ОСОБА_1 , і не до Коростишівської міської ради, а до депутата Коростишівської міської ради від політичної партії "Батьківщина" ОСОБА_2 » (абз. З стор. З Рішення).

5 База «Електронного суду» не дає можливості перевірки КЦП додатків до надаваємих суду документів,

В позовній заяві позивач вказував, що «звернення було надане у звичайному вигляді та підписаному електронним ключем у форматі p7s, як визначено ч. 12 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», та направлене електронним відправленням, що підтверджується як самим зверненням (додаток 1), так і скріном з журналу вихідної кореспонденції ІНФОРМАЦІЯ_1 за 02.12.2020 року (додаток 2)» (абз. 1 стор. 2 Позовної заяви), де скрін з журналу вихідної кореспонденції ІНФОРМАЦІЯ_1 за 02.12.2020 року (додаток 2 до Позовної заяви) підтверджує наявність КЦП.

Голова громадської організації КЦП не має. Громадянин ОСОБА_1 як голова громадської організація "Проти придурків та ідіотів" за Статутом підписує всі документи організації.

Відповідач перевірив та не заперечував (про що також може пересвідчитись суд), що звернення від 01.12.2020 №59/4, як визначено ч. 12 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», підписав електронним ключем у форматі p7s громадянин ОСОБА_1 .

Постановою Верховного Суду від 13 травня 2019 року у справі № 345/3 946/16-ц провадження № 61-28551св18, визначено, що згідно із практикою ЄСПЛ змагальність судочинства засновується на диференціації процесуальних функцій і, відповідно, правомочностей головних суб`єктів процесуальної діяльності цивільного судочинства - суду та сторін (позивача та відповідача). Диференціація процесуальних функцій об`єктивно приводить до того, що принцип змагальності відбиває властивості цивільного судочинства у площині лише прав та обов`язків сторін. Це дає можливість констатувати, що принцип змагальності у такому розумінні урівноважується з принципом диспозитивності та, що необхідно особливо підкреслити, із принципом незалежності суду. Він знівельовує можливість суду втручатися у взаємовідносини сторін завдяки збору доказів самим судом. У процесі, побудованому за принципом змагальності, збір і підготовка усього фактичного матеріалу для вирішення спору між сторонами покладається законом на сторони. Суд тільки оцінює надані сторонам матеріали, але сам жодних фактичних матеріалів і докази не збирає.

Прошу пояснити:

- Яким чином суд перевіряв підпис електронним ключем у форматі p7s, як визначено ч. 12 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», та чому, встановивши (іншого не може бути), що звернення від

01.12.2020 №59/4, як визначено ч. 12 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», підписав електронним ключем у форматі p7s громадянин ОСОБА_1 , суд прийшов до висновку що «Як встановлено судом на підставі дослідження доданих до позову доказів, із заявою від 01.12.2020 за № 59/4 звертався не громадянин ОСОБА_1 , а Громадська організація "Проти придурків та ідіотів", головою якої є ОСОБА_1 », який не відповідає доказам що містяться в матеріалах справи,

- Яка норма матеріального права визначає обов`язок громадянина (Згідно зі. статтею 19 Конституції України "правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством"), який також, являється головою громадської організації, підписувати звернення направлене від двох адресатів: громадянина та громадської організації головою якої являється громадянин, двічі.

За приписами ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

В ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 14 травня 2019 року в справі № 904/2526/18 (провадження № 12-272гс18) зазначено, що «роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового документа. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення. Частиною другою статті 245 ГПК України встановлено, що подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання. Із зазначеної норми вбачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України від 02 червня 2016 року № 1404-VIII «Про виконавче провадження».

Аналіз наведених правових норм свідчить на користь висновку, що учасник справи та/або державний виконавець може подати до суду заяву роз`яснення виключно судового рішення, яке підлягає виконанню. У свою чергу, суд, за результатами розгляду такої заяви, постановляє ухвалу, в якій викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Підставою для роз`яснення судового рішення є його незрозумілість. Вказаний недолік може бути зумовлений такими критеріями, як можливість неоднакового тлумачення висновків суду, що перешкоджає його належному виконанню, високою ймовірністю неправильного виконання рішення суду, внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Не є обґрунтованою підставою для роз`яснення судового рішення та обставина, що особи, які беруть участь у справі, не розуміють мотивації судового рішення або незгодні з нею.

Слід наголосити, що позивач просить роз`яснити рішення суду, яким йому відмовлено у задоволенні позову, тобто воно не підлягає виконанню ні підставі Закону України "Про виконавче провадження".

Крім того, зміст поданої позивачем заяви зводиться до необхідності надання роз`яснень норм законодавства та незгоди з оцінкою суду спірних правовідносин.

З огляду на зазначене, суд вважає, що підстави для задоволення заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення суду від 29.09.21 у даній справі відсутні.

Керуючись статтями 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ухвалив:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про роз`яснення рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 29.09.21 у справі №240/3053/21.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Суддя М.С. Токарева