Справа № 520/23295/21
Суддя: Біленський О.О.
Дата ухвалення: 2021-11-16 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 листопада 2021 р. справа № 520/23295/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Біленський О.О., розглянувши адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України (Інженерний провулок, 7, Харків, Харківська область, 61000, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, виплату матеріального і грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України від 20 лютого 2017 року №84-ос;

- визнати протиправним та скасувати підпункт 1.1.1. пункту 1.1. наказу Начальника Луганського прикордонного загону полковника Ю.Б. Ковальчук від 20.03.2017 року №134-ос про звільнення з військової служби за ст.26 ч.6 п.п.«и» (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем) Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» в запас Збройних Сил України, без права носіння військової форми старшого лейтенанта ОСОБА_1 та про виключення із списків особового складу;

- зобов`язати начальника Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України поновити ОСОБА_1 на військовій службі на попередній або за моєю згодою на іншій, не нижчій, ніж попередня, посаді;

- зобов`язати начальника Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України одночасно з поновленням на військовій службі вирішити питання про виплату ОСОБА_1 матеріального і грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, яку позивач не отримав внаслідок незаконного звільнення.

Вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст.171 КАС України, суд дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Судом, зі змісту адміністративного позову, встановлено, що про оскаржувані накази позивач дізнався 20.03.2021 року. При цьому, додатки до адміністративного позову не містять доказів вказаного твердження.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

З огляду на те, що позивач проходив публічну службу, суд приходить до висновку, що в даному випадку застосовуються строки, встановлені КАС України, зокрема ч.5 ст.122 КАС України.

Матеріали справи свідчать про те, що позовну заяву направлено до суду 10.11.2021, тоді як в межах даної справи оскаржуються накази від 20.02.2017 року та 20.03.2017 року, при цьому матеріали справи не містять доказів про конкретну дату ознайомлення позивача зі спірними наказами.

Судом з програми "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що позивач звертався до Харківського окружного адміністративного суду з іншим позовом, та по справі №520/13001/2020 до адміністративного позову ОСОБА_1 28.09.2020 було надано в якості додатку наказ Начальника Луганського прикордонного загону полковника Ю.Б. Ковальчук від 20.03.2017 року №134-ос.

Таким чином, принаймні станом на 28.09.2020 року позивач був обізнаний про зміст оскаржуваного наказу та можливе порушення його прав. Відповідно, твердження позивача про те, що про оскаржувані накази позивач дізнався 20.03.2021 року, не відповідають дійсності.

Відповідно до статті 17 Закон України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі «Устименко проти України» (заява № 32053/13) Європейський суд з прав людини постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року).

До того ж, в ухвалі щодо прийнятності від 30 серпня 2006 року (справа Каменівська проти України) Європейський суд з прав людини зазначав: …право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду ..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані....

Отже, даний спір повинен розглядатися у межах звернення до адміністративного суду, тобто в межах місячного строку.

Позивачем було надано разом з адміністративним позовом заяву про поновлення строку, в якій позивач вказав, що 20.03.2021 року позивач отримав витяг із наказу начальника Луганського прикордонного загону полковника Ю.Б. Ковальчук від 20.03.2017 року № 134-ос. Позивач вказав, що не мав можливості одразу оспорити зазначені накази, оскільки йому довелося переїхати до бабусі до доглядати за нею. Цей вимушений переїзд до бабусі для надання їй допомоги і є доказами поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду. На підставі викладеного позивач просив суд поновити пропущений строк для звернення до адміністративного суду з позовною заявою про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення грошового забезпечення.

Суд критично відноситься до посилань позивача на зазначені позивачем обставини поважності пропущення строку звернення до адміністративного суду, оскільки позивач двічі у 2020 році звертався з позовами до Харківського окружного адміністративного суду по справам №520/13001/2020 та №520/14680/2020, та з 2017 року йому було достеменно відомо про звільнення з військової служби. Та обставина, що позивач переїхав до бабусі (м.Люботин Харківської області) не є доказом наявності перешкод для своєчасного звернення до суду.

Таким чином, наведені у заяві про поновлення строків на звернення з позовом підстави пропуску строку суд визнає неповажними, оскільки позивачем не доведено, що вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову.

Згідно з приписами ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до приписів ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Враховуючи, що адміністративний позов подано поза межами місячного строку з моменту, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів; підстави, вказані позивачем у заяві, визнані судом неповажними, суд приходить до висновку про залишення адміністративного позову без руху та пропонує позивачу звернутись до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Окрім цього, за приписами ч.7 ст.161 КАС України, до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Однак, додатки до адміністративного позову не містить копії наказу начальника Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України від 20 лютого 2017 року №84-ос або обґрунтованого клопотання про його витребування.

Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, виплату матеріального і грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, поданий з порушенням вимог ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:

- надати до суду копію наказу начальника Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України від 20 лютого 2017 року №84-ос або обґрунтованого клопотання про його витребування;

- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати інші поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних доказів.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя , -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , рнокпп НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України (Інженерний провулок, 7, Харків, Харківська область, 61000, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, виплату матеріального і грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - залишити без руху.

Встановити позивачеві термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.

Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу з усіма доданими до неї документами.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Біленський О.О.