Справа № 640/30396/20
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-11-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 листопада 2021 року м. Київ № 640/30396/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

Міністерства оборони України

до Державної аудиторської служби України

про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Міністерства оборони України (надалі - позивач), адреса 03168, місто Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 6 до Державної аудиторської служби України (надалі - відповідач), адреса: 04070, місто Київ, вулиця Сагайдачного, будинок 4, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за переговорною процедурою закупівлі UA-2020-09-30-005076-a Допоміжне екіпірування (35820000-8) (мішок спальний чорного кольору) чотири лоти, проведеної Міністерством оборони України в частині встановлення порушень законодавства та зобов`язань щодо усунення виявлених порушень.

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок прийняття суб`єктом владних повноважень оскаржуваного висновку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва відкрито провадження в адміністративній справі за позовом Міністерства оборони України до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

Позовні вимоги мотивовано тим, що Міністерством оборони України не було допущено порушення вимог чинного законодавства України з питань закупівель під час проведення переговорної процедури закупівлі UA-2020-09-30-005076-a Допоміжне екіпірування (35820000-8) (мішок спальний чорного кольору) чотири лоти, оскільки Замовником на веб-порталі Уповноваженого органу оприлюднено всю необхідну інформацію щодо оголошення про проведення відбору на англійській мові, як того вимагає електронна система закупівлі.

Також, позивачем зазначено, що Антимонопольним комітетом України вже розглядалась скарга учасника з цього приводу (не оприлюднення оголошення англійською мовою) за процедурою закупівлі №UA-2019-02-27-000635-a, за результатами розгляду якої органом оскарження було прийнято рішення від 20.03.2019 №3231-з/пк-пз, яким було відмовлено в задоволенні скарги.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача у своєму відзиві на позовну заяву послався на те, що зі змісту частини 3 статті 7 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» випливає те, що законодавець встановив вимогу для замовників закупівлі щодо обов`язковості оприлюднення додаткового оголошення про проведення відбору англійською мовою, при цьому, не визначивши, що має оприлюднюватись якась вибіркова інформація, яка міститься в зазначеному оголошенні, як про це зазначає позивач, що в свою чергу свідчить про те, що таке оголошення має бути перекладене в повному обсязі на англійську мову та надалі оприлюднене на офіційному сайт Уповноваженого.

Окрім того, стосовно посилань позивача на рішення Антимонопольного комітету від 20.03.2019 №3231-з/пк-пз, прийняте у закупівлі №UA-2019-02-27-000635-a, відповідач зазначив, що таке рішення стосується конкретної закуп віл та не має відношення до закупівлі № UA-2020-09-30-005076-a, до того ж, рішення Антимонопольного комітету України не можуть застосовуватись до спірних правовідносин, як правовий прецедент.

Окремо відповідач також відмітив, що рішення Антимонопольного комітету України від 20.03.2019 №3231-з/пк-пз, прийняте у закупівлі №UA-2019-02-27-000635-a ґрунтувалось на тому, що скаржник не довів, як оформлення оголошення про відбір учасників порушує права останнього для участі у тендері.

Розглянувши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Міністерством оборони України 30.09.2020 розміщено в електронній системі закупівель PROZORRO за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-09-30-005076-a, оголошення про проведення переговорної процедури закупівлі для потреб оборони Допоміжного екіпірування (35820000-8) (Мішок спальний чорного кольору)

23.10.2020 року Державною аудиторською службою України прийнято рішення у формі наказу №298 «Про початок моніторингу процедур закупівель», відповідно до якого розпочато моніторинг закупівлі, зокрема, UA-2020-09-30-005076-a Допоміжне екіпірування (35820000-8) (мішок спальний чорного кольору) чотири лоти, який оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель 26.10.2020 року.

За результатами вказаного моніторингу Державною аудиторською службою України складено висновок про результати моніторингу закупівлі від 18.11.2020 №1097, в якому зазначено про наступні виявлені порушення, а саме: порушення вимог частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони».

Виявлене порушення полягає в тому, що позивач, як замовник закупівлі, проводячи закупівлю, очікувана вартість якої - 36 468 000, 00 не оприлюднив на веб-порталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору англійською мовою.

Незгода позивача із даним висновком зумовила його звернення до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Нормативно-правовим актом, який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, є Закон України «Про публічні закупівлі» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 11 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Частиною 1 статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Так, Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону (частина 2 статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі»).

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (частина 6 статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Приписами частини 7 статті 71 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Форма висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок його заповнення затверджені наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86 (надалі - Порядок №86).

Пунктом 3 Порядку №86 визначено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженої наказом Державної аудиторської служби України від 23 квітня 2018 року № 86 (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.

Після заповнення форми висновку висновок вивантажується з електронної системи закупівель у візуальну форму у форматі текстового редактора для його підписання та затвердження (п. 4 Порядку №86).

Висновок підписується та затверджується накладанням електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері електронного документообігу та електронного цифрового підпису (п. 5 Порядку №86).

Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг закупівлі (п. 6 Порядку №86).

З матеріалів справи вбачається, що висновок відповідача оприлюднено у електронній системі закупівель 18.11.2020. Вказаним висновком встановлено порушення Замовником частини сьомої статті 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони», а саме: не оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору англійською мовою.

Так, щодо змісту встановленого порушення, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 7 статі 3 Закону України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» оголошення про проведення відбору обов`язково додатково оприлюднюється через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму: для товарів і послуг - 35 тисяч євро; для робіт - 1500 тисяч євро.

Відповідно до частини третьої статті 3 Закону України ««Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони»» в оголошенні про проведення відбору обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, його код ЄДРПОУ, місцезнаходження, електронна адреса та посилання на офіційний веб-сайт замовника;

2) найменування предмета закупівлі, код відповідно до державного класифікатора, що діє на момент проведення закупівлі;

3) технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі з урахуванням вимог пункту 3 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»;

4) очікувана вартість предмета закупівлі із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість;

5) кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяг; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) дата і час закінчення періоду подання цінових пропозицій;

7) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у відсотках або грошових одиницях (не менше 1 відсотка очікуваної вартості товару, роботи, послуги) та математична формула, що буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки (у разі їх обрання замовником);

8) перелік критеріїв та методика оцінки цінової пропозиції із зазначенням питомої ваги критеріїв (у разі їх обрання замовником);

9) розмір та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення цінової пропозиції (у разі якщо замовник вимагає його надати);

10) розмір, строк, вид та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (у разі якщо замовник вимагає його надати);

11) прізвище, ім`я та по батькові, посада та адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

12) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», вимоги, встановлені статтею 17 Закону України «Про публічні закупівлі», та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;

13) необхідність подання одиниці товару (у разі якщо замовник вимагає її надати);

14) тривалість рамкової угоди та перелік предметів закупівлі (у разі наміру замовника укласти рамкову угоду);

15) у разі закупівлі робіт - інформація відповідно до вимог пункту 17 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»;

16) інша необхідна інформація залежно від предмета закупівлі.

Враховуючи викладене, на переконання суду, аналогічні вимоги вказаного Закону стосуються оголошення, що публікується замовником як українською мовою, так і англійською мовою.

Позивач не заперечує, що очікувана вартість товару щодо закупівлі якого оголошено відкриті торги, становила 36 468 000,00 грн., що станом на час оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору, а саме 30.09.2020, за офіційним курсом гривні до євро Національного банку України перевищувало суму 35 тис.євро, що відповідно до приписів частини сьомої статті 3 Закону №1356-VIII зумовило виникнення у нього обов`язку додатково опублікувати оголошення про вищевказану процедуру закупівлі англійською мовою, який він виконав.

Суд наголошує, що доказами, наявними в матеріалах справи та інформацією, наявною на офіційному веб-сайті Уповноваженого органу, за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-09-30-005076-a, підтверджується оприлюднення позивачем оголошення на вебпорталі Уповноваженого органу про процедуру закупівлі українською та англійською мовою.

При цьому, судом встановлено, що дійсно опубліковане англійською мовою оголошення містило не усю інформацію, опубліковану в оголошенні українською мовою, проте, таке оголошення міститься на сайті Уповноваженого органу.

На переконання суду, недоліки оголошення, опублікованого англійською мовою, а саме відсутність у ньому усієї інформації, передбаченої пунктами 3, 8, 12, 13 та частково 9 та 10 частини третьої статті 3 Закону №1356-VIII, перекладеної на англійську мову, свідчить про порушення позивачем вимог саме цієї правової норми, а не частини сьомої статті 3 цього Закону, оскільки на сайті Уповноваженого органу позивачем зазначено оголошення на англійській мові, а саме: Допоміжне екіпірування (35820000-8) (Мішок спальний чорного кольору) - Support equipment (35820000-8) (Sleeping bag black color); Information: Estimated total value: 36 468 000 UAH including VAT.

За таких обставин, суд вважає, що відповідач в оскаржуваному висновку необґрунтовано встановив порушення позивачем частини сьомої статті 3 цього Закону та зобов`язав його здійснити заходи щодо усунення цього порушення.

Отже, висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі за переговорною процедурою закупівлі UA-2020-09-30-005076-a Допоміжне екіпірування (35820000-8) (мішок спальний чорного кольору) чотири лоти є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені судом, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

При цьому суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Так, позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні) сформовану, зокрема, у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01 від 06 вересня 2005 року, пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00 від 18 липня 2006 року, пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04 від 10 лютого 2010 року, пункт 58) принцип, пов`язаний із належним здійсненням правосуддя передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) від 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування не виконано та не доведено правомірність та обґрунтованість оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, які містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення, позивачем під час звернення з даним позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 2 102, 00 грн.

Відтак, враховуючи розмір задоволених позовних вимог, суд присуджує на користь позивача судові витрати у розмірі 2 102, 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Міністерства оборони України до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 18.11.2020 про результати моніторингу закупівлі за переговорною процедурою закупівлі UA-2020-09-30-005076-a Допоміжне екіпірування (35820000-8) (мішок спальний чорного кольору) чотири лоти, проведеної Міністерством оборони України в частині встановлення порушень законодавства та зобов`язань щодо усунення виявлених порушень.

3. Стягнути на користь Міністерства оборони України (адреса 03168, місто Київ, проспект Повітрофлотський, будинок 6, ) судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 2 102, 00 грн (дві тисячі сто дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України (адреса: 04070, місто Київ, вулиця Сагайдачного, будинок 4, ).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Н.В. Клочкова