Справа № 520/13654/21
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2021-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 листопада 2021 року Справа №520/13654/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Шляхової О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправними та скасування наказів, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №1355 від 29.06.2021 "Про призначення та проведення службового розслідування";

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №309 о/с від 06.07.2021 в частині звільнення зі служби в поліції капітана поліції ОСОБА_1 /0081250/, оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області;

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області №526 від 30.06.2020 "Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області";

- поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області зі спеціальним званням капітана поліції, без обов`язкового проходження атестації та стажування;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області виплатити ОСОБА_1 грошове забезпечення з 09.07.2021 по день поновлення на посаді за час вимушеного прогулу;

- постанову у частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області та стягнення з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за один місяць звернути до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він проходив публічну службу на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області. Наказом ГУ НП в Харківській області від 30.06.2021 №526 за вчинення дисциплінарного проступку його притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом звільнення з Національної поліції України. У подальшому наказом ГУНП в Харківській області від 06.07.2021 №309 о/с його з 09.07.2021 звільнено з поліції на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. При цьому, як підставу для наказу від 06.07.2021 №309 о/с зазначено наказ ГУ НП в Харківській області від 30.06.2021 №526. На переконання позивача, дисциплінарне стягнення у вигляді його звільнення зі служби з поліції накладено безпідставно, за відсутності події вчинення дисциплінарного проступку.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду відкрито спрощене провадження по даній справі в порядку, передбаченому ст. 262 КАС України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Представником відповідача надано відзив на позовну заяву, згідно з яким ГУ НП в Харківській області просить відмовити у задоволенні позову посилаючись на те, що подія скоєння позивачем дисциплінарного проступку мала місце. Зазначив, що обставини події проступку, на думку представника відповідача, оцінені вірно, міра відповідальності обрана правильно, процедура накладення покарання дотримана, рішення про дисциплінарне стягнення прийнято уповноваженою особою.

У відповіді на відзив позивач не погоджується з позицією відповідача, викладеною у відзиві на позов, вважає її хибною та такою, що не можна приймати до уваги.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Справа розглянута з урахуванням перебування судді у відпустці та на лікарняному.

Розглянувши документи надані сторонами, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З матеріалів справи вбачається, що позивач проходив публічну службу в Національній поліції України на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, зі спеціальним званням капітан поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області від 30.06.2021 №526 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді його звільнення зі служби з поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області від 06.07.2021 №309 о/с позивача звільнено зі служби з поліції з 09.07.2021 на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

З наданих відповідачем копій матеріалів службового розслідування судом встановлено наступне.

Начальником ХРУП №1 ГУ НП в Харківській області полковником поліції ОСОБА_2 25.06.2021 №7969/119-61/02-2021 подано рапорт начальникові ГУНП в Харківській області полковнику поліції Андрію Рубелю, в якому зазначено, що, зокрема, оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_1 систематично без поважних причин запізнюється на роботу, не виконує вказівки керівництва та несвоєчасно виконує доручення слідчих. У зв`язку з вказаним просив ініціювати проведення службового розслідування.

Ініціювання проведення службового розслідування щодо, зокрема, позивача також було викладено у рапорті заступника начальника ВКП ГУНП в Харківській області Євгеном Галушкою від 25.06.2021 №7958/11-61/02-2021.

Наказом начальника ГУ НП в Харківській області від 29.06.2021 №1355 призначено проведення службового розслідування з метою встановлення факту відсутності або наявності у діях позивача ознак дисциплінарного проступку.

У ході службового розслідування встановлено, що діяльність оперативного підрозділу, яка направлена виявлення та припинення кримінальних правопорушень, у тому числі й виконання доручень слідчих, а також щодо належного забезпечення оперативного супроводу кримінальних проваджень з метою протидії злочинності, ведеться вкрай незадовільно, що може свідчити про неналежне виконання службових обов`язків з боку, зокрема, позивача.

Вказані твердження обґрунтовані невиконанням, зокрема, позивачем доручень слідчих по кримінальним провадженням від 07.06.2021 №1463, №1464 та від 10.06.2021 №1526, №1539.

Висновки службового розслідування затверджені начальником ГУНП в Харківській області 30.06.2021.

Перелічені обставини учасниками справи не заперечуються, підтверджуються приєднаними до справи копіями документів.

З копії наданого витягу функціональних обов`язків позивача вбачається факт ознайомлення заявника із текстом названого документу.

Так, за функціональними обов`язками позивача оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції здійснює заходи з виявлення і припинення кримінальних правопорушень (у т.ч. за дорученням слідчого), насамперед тяжких, особливо тяжких та резонансних злочинів, у тому числі вчинених учасниками ОГ і ЗО, забезпечення оперативного супроводу кримінальних проваджень, розшуку осіб, які переховуються від органів досудового розслідування, слідчого судді, суду, ухиляються від виконання кримінального покарання, зниклих безвісті, та інших осіб у випадках, визначених законом (п. 4); організовує взаємодію з органами досудового розслідування, підрозділами, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, патрульною, спеціальною поліцією, поліцією охорони, спеціального призначення за конкретними злочинами (п. 8).

За результатами проведеного службового розслідування до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області від 30.06.2021 №526, з подальшим його звільненням зі служби з поліції з 09.07.2020 наказом Головного управління Національної поліції України в Харківській області від 06.07.2021 №309 о/с.

Як з`ясовано судом, юридичною підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції відповідачем обрані положення пункту 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», а фактичною підставою слугувало твердження про вчинення дисциплінарного проступку у вигляді неналежного здійснення заходів з виявлення і припинення кримінальних правопорушень, викладених у дорученні слідчого, що повністю ігнорує організацію взаємодії з органами досудового розслідування, а також вимоги пункту 3 розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами НПУ в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, щодо обов`язкового виконання доручень слідчих.

Не погодившись із правомірністю накладеного дисциплінарного стягнення з подальшим звільненням, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в поліції унормовані, насамперед, приписами Закону України «Про Національну поліцію», а також Дисциплінарного статуту.

Приписами частини першої статті 2 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.

Поліція у своїй діяльності керується принципом верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (стаття 6 Закону України «Про Національну поліцію»).

Відповідно до статті 12 Закону України «Про Національну поліцію» поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.

Згідно частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського (п. 1 ч. 1 ст. 18); професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (п. 2 ч. 1 ст. 18); поважати і не порушувати прав і свобод людини (п. 3 ч. 1 ст. 18).

Відповідно до пункту 3 розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами НПУ в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, працівники оперативних підрозділів не мають права здійснювати процесуальні дії в кримінальному провадженні за власною ініціативою або звертатися із клопотанням до слідчого судді чи прокурора. Доручення слідчого (дізнавача) є обов`язковими для виконання оперативним підрозділом.

Функціональними обов`язками позивача також передбачено обов`язкове виконання ним доручень слідчих.

Разом з тим, доказів ознайомлення з дорученнями слідчих по кримінальним провадженням від 07.06.2021 №1463, №1464 та від 10.06.2021 №1526, №1539 матеріали справи не містять.

Відповідно до пункту 4 розділу VІ Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами НПУ в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні, затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575 доручення, які даються оперативному підрозділу, реєструються в канцелярії територіального органу, підрозділу поліції та передаються в порядку, передбаченому нормативним актом про організацію діловодства.

Судом встановлено, що доручення слідчих по кримінальним провадженням від 07.06.2021 №1463, №1464 та від 10.06.2021 №1526, №1539 надані ВКП.

Проте, у ході розгляду справи, відповідачем не надано жодних доказів надання або доведення до відома у будь-який спосіб саме позивачу доручень слідчих по кримінальним зазначеним провадженням.

Таких доказів, ані матеріали службового розслідування, ані матеріали справи не містять.

Таким чином, відповідач фактично визнав та встановив у ході службового розслідування ті обставини, що доручення слідчих надійшли до підрозділу органу Національної поліції.

При цьому, у межах службового розслідування, у тексті висновку службового розслідування та у ході розгляду справи відповідач не встановив (не довів) жодних об`єктивних даних, які б засвідчували те, що перелічені доручення слідчих були доведені до відома позивача і позивач з урахуванням предмету цих доручень, кількості працівників підрозділу, поточного службового навантаження, мав фізичну змогу їх виконати, але без поважних причин ухилився від цього.

Отже, викладені в оскаржуваному наказі висновки про вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді неналежного здійснення заходів з виявлення і припинення кримінальних правопорушень, викладених у дорученні слідчого, суд вважає фактично не підтвердженим.

Тобто, фактична підстава для видання згаданого наказу суб`єктом владних повноважень є не обґрунтованою.

Суд зазначає, що з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків частиною другою статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України (далі по тексту - Статуту) передбачено проведення службового розслідування, під яким відповідно до частини першої статті 14 цього ж статуту розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до частини першої статті 16 Статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів. До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.

Відповідно до статті 18 Статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення (частини шостою-десятою статті 18 Статуту).

Крім того, згідно пункту 14 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

Пунктом 16 вказаного Порядку встановлено, що виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

У спірних правовідносинах службове розслідування було призначено 29.06.2021, висновок службового розслідування затверджений 30.06.2021.

Тобто, службове розслідування відносно позивача проведено протягом одного дня.

Доказів виклику позивача для надання пояснень щодо обставин службового розслідування матеріали справи не містять.

Таким чином, відповідачем не було забезпечено реальну можливість заявнику довести відсутність обставин вчинення дисциплінарного проступку та надати докази правомірності своїх дій.

Констатація факту не виконання доручень слідчих безпідставно та помилково ототожнена відповідачем з протиправною бездіяльністю поліцейського з виконання завдань служби.

Згідно частини першої Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

При цьому, суд зважає, що у силу правового висновку постанови Верховного Суду від 07.11.2019 у справі №826/1647/16 (адміністративне провадження №К/9901/16112/18) обов`язковою умовою визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними є доведеність позивачем порушення його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями.

Беручи до уваги наведене, суд приходить до висновків про те, що відповідач у спірних правовідносинах не забезпечив дотримання частини другої статті 19 Конституції України, оскільки обставини події з`ясував не повно, діяння поліцейського кваліфікував не правильно, не взяв до уваги усі суттєві поза розумним сумнівом фактори, міру юридичної відповідальності обрав з явним та очевидно нерозумним перевищенням меж свободи адміністративного розсуду.

Отже, у спірних правовідносинах вчинене відповідачем волевиявлення з приводу реалізації адміністративної функції спричинило безпідставне настання негативних наслідків для заявника у вигляд звільнення зі служби в поліції, що є визначеною процесуальним законом підставою для задоволення позову у частині визнання протиправними та скасування оскаржуваних наказів.

Стосовно позовних вимог про поновлення позивача на службі в поліції на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області зі спеціальним званням капітана поліції, без обов`язкового проходження атестації та стажування, то такі підлягають задоволенню для ефективного захисту права позивача на працю, з - 10.07.2021, з огляду на наступне.

Відповідно до положень статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Оскільки 09.07.2021 (тобто день звільнення) є останнім днем служби позивача, то поновлення на службі слід провести з наступного календарного дня, тобто з 10.07.2021.

Стосовно позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу, останні також підлягають задоволенню із застосуванням поряд з нормами спеціального законодавства, загальних законодавчих трудових норм, з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Отже, законодавцем встановлено межі періоду виплати середнього заробітку, а саме: весь час вимушеного прогулу, а відтак, оскільки незаконне звільнення заявника спричинило вимушений прогул, останній підлягає стягненню на користь заявника.

Крім того, відповідно до частини другої статті 235 КЗпП при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Порядок обчислення середньої заробітної плати затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100 (далі по тексту - Порядок №100).

Відповідно до пункту 5 розділу ІV Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно з пункту 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством - календарних днів за цей період.

Пунктом 8 Порядку встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 29.04.2016 №669/28799, затверджено «Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських» (далі по тексту - Порядок №260).

Згідно з пунктом 9 розділу І «Загальні положення» Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Таким чином, поліцейські отримують грошове забезпечення не за робочі дні, а за календарні дні, тому при розрахунку середньоденного заробітку необхідно брати кількість календарних днів.

Як зазначалось, днем звільнення позивача є 09.07.2021. Отже, двома попередніми місяцями перед звільненням є травень 2021 року (31 календарний день) та червень 2021 року (30 календарних днів).

Виходячи зі змісту наданої відповідачем довідки про доходи позивача за травень - червень 2021 року, заробітна плата позивача за два повних місяці служби перед звільненням (за травень - червень 2021 року) становить 26 388,00 грн. (13 194,00 грн. + 13 194,00 грн.), тобто середньомісячна заробітна плата позивача складає 13 194,00 грн. ((13 194,00 грн. + 13 194,00 грн.)/2 = 13 194,00 грн.).

Так, у травні та червні 2020 року було 61 день, отже середньоденна заробітна плата позивача за два повних місяці служби склала 432,59 грн.

Враховуючи дату звільнення позивача зі служби (09.07.2021) та дату поновлення на посаді (10.11.2021), кількість днів затримки розрахунку при звільненні становить 123 дні.

Відтак, середній заробіток за час вимушеного прогулу з моменту звільнення по день прийняття рішення (з 09.07.2021 по 10.11.2021), що підлягає стягненню на користь позивача з відповідача складає 53 208,57 грн. (432,59*123).

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Таким чином, суд вважає за необхідне допустити судове рішення у частині поновлення позивача на посаді та присудження виплати заробітної плати у межах суми стягнення за один місяць до негайного виконання у розмірі 13 194,00 грн.

Щодо позовної вимоги у частині визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області "Про призначення та проведення службового розслідування" від 29.06.2021 №1355, суд зазначає наступне.

У ході судового розгляду встановлено, що підставою для прийняття наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області "Про призначення та проведення службового розслідування" від 29.06.2021 №1355 слугували обставини надходження до керівництва відповідача рапортів начальника ХРУП №1 ГУНП в Харківській області полковником поліції Дмитром Плотніковим 25.06.2021 №7969/119-61/02-2021 та заступника начальника ВКП ГУНП в Харківській області Євгеном Галушкою від 25.06.2021 №7958/11-61/02-2021 про те, що, зокрема, позивач систематично без поважних причин запізнюється на роботу та не виконує вказівки керівництва, та несвоєчасно виконує доручення слідчих.

Суд зазначає, що відповідно до вимог частини 4 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до підпункту 8 пункту 1 статті 3 Дисциплінарного статуту керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Як встановлено судом під час розгляду справи, з метою встановлення причин та обставин, що призвели до можливого порушення службової дисципліни, зокрема, позивачем видано наказ «Про призначення та проведення службового розслідування» від 29.06.2021 №1355.

Відтак, суд приходить до висновку, що видання зазначеного наказу було здійснено у встановленому порядку, тому правові підстави для задоволення позовних вимог у цій частині відсутні.

Беручи до уваги наведене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для часткового задоволення адміністративного позову.

Зважаючи на відсутність документально підтверджених витрат по сплаті судового збору, питання про їх розподіл судом не вирішується.

Керуючись статтями 72-74, 77, 241-246, 260-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ) про визнання протиправними та скасування наказів - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 30.06.2020 №526 про застосування до оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді його звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 06.07.2021 №309 о/с в частині звільнення зі служби у поліції капітана поліції ОСОБА_1 /0081250/, оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області зі спеціальним званням капітана поліції, без обов`язкового проходження атестації та стажування, з 10.07.2021.

Стягнути з Головного правління Національної поліції України в Харківській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 10.07.2021 по 09.11.2021 у розмірі 53 208 (п`ятдесят три тисячі двісті вісім) грн. 57 коп.

Рішення суду у частині поновлення на посаді (роботі) допустити до негайного виконання.

Рішення суду у частині стягнення середнього заробітку у межах платежу за місяць у розмірі 13 194 (тринадцять тисяч сто дев`яносто чотири) грн. 00 коп. допустити до негайного виконання.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 10.11.2021.

Суддя О.М. Шляхова