Справа № 160/13243/20
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 жовтня 2021 року м. Дніпросправа № 160/13243/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

секретар судового засідання Новошицька О.О.

за участю представників позивача Гнилицької К.Ю., Рябухи О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕЙНТ ТРЕЙД"

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 року (головуючий суддя Турлакова Н.В. )

у справі №160/13243/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕЙНТ ТРЕЙД" до Київської митниці Держмитслужби (), правонаступником якої є Київська митниця Держмитслужби () про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ТОВ «Пейнт Трейд» звернувся 16.10.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Київської митниці Держмитслужби, в якій просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, а також картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100340/2020/519980 (номер встановлений після коригування - № UA100340/2020/520028).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ «Пейнт Трейд» 02.09.2020 року було подано митну декларацію № UA100340/2020/519980, відповідно якої митна вартість товарів була встановлена згідно до Інвойсу № 116935940 від 28.08.2020 року. Під час декларування товарів за вказаною електронною митною декларацією позивачем обрано основний метод визначення митної вартості товару - за ціною договору та подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару відповідно до вимог статті 53 Митного кодексу України. Однак, митниця, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом на підставі необґрунтованих та необ`єктивних зауважень. Надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. В даному випадку, відповідач всупереч вимог чинного законодавства, висновків Верховного Суду, витребував у ТОВ Пейнт Трейд додаткові документи, а не здійснював перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, хоча мав можливість перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України, і ці документи не містили дійсних розбіжностей, які б давали привід для обґрунтованого сумніву у правильності заявленої митної вартості. У зв`язку із чим, на думку позивача, наявні усі підстави для скасування рішень, які звернені до оскарження. Також, в оскаржуваному рішенні Дніпровська митниця Держмислужби не обґрунтувала чому застосовано другорядний метод визначення митної вартості -2г, чим порушила ст.ст. 57, 58 Митного кодексу України, отже застосування такого методу є неправомірним.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 у задоволенні позову відмовлено.

Свою позицію суд першої інстанції обґрунтував тим, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за МД від 02.09.2020р. № UA100340/2020/519980 встановлено, що документи містять розбіжності та неточності, що не підтверджує відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари також не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів.

Не погодившись з висновками суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову, позивачем подана апеляційна скарга. Просить рішення суду першої інстанції скасувати та задовольнити позовні вимоги. Посилається на те, що митна вартість товару визначена позивачем за першим методом - 722 174,80грн. (митні платежі 191 376,32грн.). Вважає, що митниця безпідставно визначила митну вартість товару за резервним методом: 1 019 264грн. (митні платежі 250 418,76грн.), оскільки до митного оформлення були подані всі документи, що підтверджують митну вартість товару, тому були відсутні підстави для витребування додаткових документів.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, зазначив, що під час митного оформлення в інспектора виник сумнів в заявлених відомостях декларантом, оскільки містились розбіжності і неточності в поданих документах. До митного оформлення не було подано всіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість та документи не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості. Надана декларантом декларація країни експорту від 31.08.2020 №20PL445010E1290732 має розбіжності в ціні, зазначеній в польських злотих. Між декларантом і митним органом були проведенні митні консультації, за час яких декларанта було повідомлено про надання додаткових документів. Інспектором зазначено зауваження в електронних повідомленнях та заявлених відомостей, а також перелік документів, які необхідно подати. Для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару позивач надав пакет документів, необхідних для визначення митної вартості за ціною договору, проте вони мали розбіжності, та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Всі обставини справи вказують на наявність встановлених законом причин неможливості застосування методу визначення митної вартості за ціною договору щодо імпортованих товарів. У зв`язку із неможливістю застосування першого методу визначення митної вартості товарів відповідачем послідовно було перейдено до наступних методів визначення митної вартості та застосовано резервний. Вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняті митницею відповідно до норм чинного законодавства. Просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

В судовому засіданні представники позивача доводи апеляційної скарги підтримали. Просять (кожен окремо) апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином.

Представником відповідача до суду надано клопотання про заміну відповідача Київську митницю Держмитслужби () правонаступником Київська митниця Держмитслужби (). Вказане клопотання задоволено та здійснено заміну відповідача правонаступником.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі поданих позивачем (декларантом) до митного оформлення документів, Київською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, а також складено картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100340/2020/00072.

Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року було здійснено коригування вартості Товару №1/1 за кодом товару , загальною вагою брутто - 16125,83 кг. та загальною вагою нетто 14854,446 кг.

Позивач вважає зазначене рішення митниці про коригування митної вартості протиправним.

Суд першої інстанції відмовив у задоволенні позову.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною 1 статті 7 Митного кодексу України, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.

Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МКУ).

Статтею 49 Митного кодексу України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини 1 статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами 1-3 статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право:

1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації;

2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

- у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини 7 статті 55 цього Кодексу;

3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти;

4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів;

5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів;

6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари;

7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Частинами 2-3 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Таким чином додаткові документи митний орган може витребувати у відповідних (визначених Митним кодексом) випадках.

Матеріалами справи підтверджується, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕЙНТ ТРЕЙД» та «PPG Deco Polska» (Польща) був укладений зовнішньо - економічний контракт №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020р..

За умовами даного контракту, ТОВ «ПЕЙНТ ТРЕЙД» (Покупець) купує товар у «PPG Deco Polska» (Продавець).

Відповідно до п.п. 2.1, 2.2 Контракту, ціна на товар по контракту визначається в Євро на базисних умовах поставки FCA (Blonie, Wroclaw) (Інкотермс, 2010), та зазначається в Додатку про ціни до Контракту. Загальна вартість Контракту визначається вартістю Товару, що поставляється згідно Інвойсів.

Продавець передає Покупцю з Товаром наступні документи: інвойс, пакувальні листи, міжнародну товаротранспортну накладну (CMR), ЕХ - експортна декларація, завірена Продавцем, EUR-1, або сертифікат походження, Паспорта безпеки (п.3.8 Контракту).

Пунктами 4.2, 4.3 встановлено, що Покупець може реалізувати покупку з відстроченням строку оплати до величини наданого йому Продавцем кредитного ліміту на суму 110 000 євро; оплата за Товар, про який йдеться вище, буде відбуватися в строк 90 днів від дати виставлення кінцевого рахунку-фактури (інвойса).

Також, між сторонами 01.07.2020р. укладено Додаткову угоду до Контракту, оформленої в якості Додатку № 3, якою п.1.1 Контракту викладено у наступній редакції:

«На умовах, викладених в розділах цього Контракту, Продавець зобов`язується продати, а Покупець прийняти та оплатити товари під торговим знаком «Johnstone's», вироблені компанією PPG, зареєстрованої в Англії (реєстраційний номер 436135) в подальшому іменовані " Товар ", за ціною, кількістю та іншим характеристикам, зазначеним у додатках до цього Контракту, які є його невід`ємною частиною. Відвантаження товарів під торговим знаком « ІНФОРМАЦІЯ_1 », виробництва PPG, зареєстрованої в Англії (реєстраційний номер 436135) виробляються зі складу компанії ТОВ ППГ Деко Польща. Товар поділяється на дві категорії: Товар категорії А - Товар з постійною наявністю на складах Продавця; Товар категорії В - Товар під замовлення. Категорія товару повинна бути описана в Додатку до Контракту».

Таким чином, на умовах зовнішньо - економічного контракту між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕЙНТ ТРЕЙД» та «PPG Deco Polska» №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020р. було організовано поставки товарів з Польщі до України, а саме лакофарбові вироби.

02.09.2020 року позивачем було подано митну декларацію № UA100340/2020/519980 відповідно якої митна вартість товарів встановлена згідно до Інвойсу №116935940 від 28.08.2020 року. Митна вартість товарів визначена із застосуванням основного методу.

У митній декларації № UA100340/2020/519980, зазначено загальну вартість Товарів, згідно інвойсу VAT 116935940, в сумі - 27 070,50 Євро, яка складає 918 698,37 грн. із розрахунку за курсом валюти - 33,0721, включаючи транспортні витрати, згідно калькуляції затрат на доставку товару, в сумі 23 420,08 гривень.

На підтвердження митної вартості товару декларантом до митного розрахунку було подано наступні документи:

1. Декларація митної вартості до митної декларації UA100340/2020/519980 від 02.09.2020p.;

2. Зовнішньоекономічний Контракт №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020p.;

3. Рахунок (інвойс) № 116935940 від 28.08.2020p.;

4. Договір на транспортні послуги № 0502ПТ-00002 від 05.02.2018p.;

5. Калькуляція затрат на доставку вантажу № б/н від 01.09.2020 p.;

6. Довідка про транспортні витрати № 23 від 01.09.2020p.;

7. Транспортна договір - заявка на перевезення вантажу № б/н від 27.08.2020р. За умовами «Заявки» оплата здійснюється після розвантаження;

8. Рахунок-фактура за міжнародне перевезення вантажу №СФ-0000125 від 02.09.2020p.;

9. CMR № 6401735 від 28.08.2020p.;

10. Пакувальний лист №116935940 від 28.08.2020p.;

11. МД20РЬ445010Е1290732 від 31.08.2020p.;

12. Сертифікат переміщення EUR. 1 PL/MF/AN 0484297 від 31.08.2020p.;

13. Прайс-лист компанії «PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.» від 24.06.2020p.;

14. Додаток № 1 від 11.05.2020p.;

15. Додаток № 2 від 11.05.2020p.;

16. Додаток №3 до Контракту №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020р. від 01.07.2020p.;

17. Бухгалтерська довідка ТОВ «Пейнт Трейд» від 26.05.2020 р. б/н «Таблиця собівартості товару згідно ВМД UA100340/2020/5177762 від 26.05. 2020 р. без врахування додаткових витрат»;

18. Оборотно-сальдова відомість по рахунку 281 ТОВ «Пейнт Трейд №б/н від 26.05.2020р. ;

19. Гарантійний лист ТОВ «Пейнт Трейд» від 02.09.2020р. №02/зед про здійснення оплати згідно умов Контракту №ЕХ/22/11/2019 від 13.01.2020 р. за отриманий товар за МД від 29.07.2020 № UA100340/2020/519184;

20. Інформаційний лист від 16.07.2020р. б/н від представника компанії «PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.», Польща о наданні інформації стосовно приналежності компаній «PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.», Польща до глобальної корпорації PPG;

21. Інформація до листа-роз`яснення про податкові номери кожної компанії глобальної корпорації PPG від 28.08.2020p.;

22. Інформація з офіційного сайту корпорації PPG про належність до неї компаній «PPG DECO POLSKA Sp. Zo.o.», Польща від 15.07.2020p.;

23. Прайс-лист від компанії PPG Architectural Coatings UK Limited, UK для PPG DECO POLSKA Sp. Z о.о.», Польща від 10.01.2020p.;

24. Лист-роз`яснення компаній' «PPG DECO POLSKA Sp. Zo.o.», Польща від 17.07.2020p. про поставки та стратегію дистрибуції корпорації PPG;

25. Видаткова накладна від 05.06.2020 р. М506ОФ для ФОП ОСОБА_1 ;

26. Податкова накладна від 05.06.2020 р. №191 ФОП ОСОБА_1 ;

27. Видаткова накладна від 15.07.2020р. №000001 для ФОП ОСОБА_1 ;

28. Видаткова накладна від 11.06.2020р. №1106ЖТ для ФОП ОСОБА_2 ;

29. Податкова накладна від 10.06.2020р. №292 ФОП ОСОБА_2 ;

30. Видаткова накладна від 27.05.2020р. №2705ОФ для ПП «Сіріус колєр»;

31. Податкова накладна від 27.05.2020р. №763 ПП «Сіріус колєр»;

32. Платіжне доручення (SWIFT) від 20.08.2020р. у сумі 19248,53 Евро згідно інвойсу №116914823 від 22.05.2020р.

Митний орган, дослідивши декларацію та документи, що подані позивачем на підтвердження митної вартості товару, 02.09.2020 направив позивачу повідомлення, яким зазначив, що відповідно до частини 2 статті 264 МК України необхідне пред`явлення документів зазначених в визначені частиною 2 статті 335 цього Кодексу.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що статтею 335 цього Митного кодексу України передбачене подання документів та відомостей, необхідних до митного контролю.

При цьому, у відповідь на вказане повідомлення, позивачем було направлено лист №02-09/зед від 02.09.2020 року, яким надано інформацію щодо пред`явлення позивачем усіх обов`язкових документів, передбачених частиною 2 ст. 53 МК України. Також зазначено, що надати додаткові документи не має можливості.

02.09.2020 року о 17:01:49 відповідачем на адресу позивача було направлено повідомлення в якому зазначено наступне:

«Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості на підставі розгляду поданих разом з митною декларацією документів встановлено, що документи містять розбіжності та не містять достовірних та об`єктивних відомостей, які б підтверджували числові значення складових митної вартості, зокрема в декларації країни експорту від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732, в якій зазначено, що ціна товарів 120196 польських злотих, що в свою чергу відрізняється від ціни, що зазначена в інвойсі від 30.08.2020 №116935940 та становить 119445,87 польських злотих.

Разом з тим, повідомляємо, при заявлені декларантом митної вартості товарів на умовах поставки згідно з Інкотермс «FCA - Віопіе», як це зазначено у вказаній МД, відповідно до частини 2 статті 53 МК України, декларантом для підтвердження витрат по доставці товару до кордону України надаються перевізні (транспортні) документи, визначені наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599.

До таких документів, що підтверджують вартість транспортування оцінюваних товарів, відносяться:

- акт виконаних робіт (наданих послуг) від виконавця договору (контракту) про надання транспортно-експедиційних послуг, що містить реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів; -заявка на здійснення послуг по доставці товарів;

- рахунок - фактура (інвойс) щодо транспортно- експедиційних послуг;

- банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури. Тому відповідно до ч.2 cт. 58 МК України з поданих документів неможливо підтвердити заявлений метод визначення митної вартості товарів.

Керуючись вимогами ч.2 та ч.3 ст.53, ст.ст.54, 57 МК України повідомляємо про необхідність надання наступних додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів:

- транспортні (перевізні) документи:

заявку на здійснення договору транспортно-експедиційних послуг, що стосується перевезення оцінюваного товару, та /або акт виконаних робіт;

банківські та платіжні документи, що підтверджують факт оплати транспортно-експедиційних послуг відповідно до виставленого рахунка-фактури.

- за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

- каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

- виписку з бухгалтерської документації;

- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини».

На підставі поданих позивачем до митного оформлення документів Київською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, а також складено картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100340/2020/00072.

Рішенням про коригування митної вартості товарів № UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року було здійснено коригування вартості Товару №1/1 за кодом товару , загальною вагою брутто - 16125,83 кг. та загальною вагою нетто 14854,446 кг.

У подальшому товар випущено у вільний обіг на підставі митної декларації №UA100340/2020/520028 від 03.09.2020 із застосуванням фінансових гарантій у порядку, передбаченому ч. 7 ст. 55 Митного кодексу України.

Частинами 1-3 статті 54 МКУ визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Отже, ключовим моментом контролю правильності визначення митної вартості є перевірка числового значення заявленої митної вартості.

Позивачем визначена митна вартість товару за основним методом за ціною договору.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Матеріалами справи підтверджується, що митним органом здійснено коригування митної вартості.

Відповідно до частин 1, 2, 5, 6 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами 1-2 статті 57 вказаного Кодексу визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Так, Товариством «Пейнт Трейд» 02.09.2020 року було подано митну декларацію №UA100340/2020/519980, відповідно якої митна вартість товарів встановлена згідно до Інвойсу №116935940 від 28.08.2020 року.

Під час декларування товарів за вказаною електронною митною декларацією позивачем обрано основний метод визначення митної вартості товару - за ціною договору та подані документи, що підтверджують заявлену митну вартість товару відповідно до вимог статті 53 Митного кодексу України.

Однак, митниця, витребувавши у підприємства додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості, прийняла рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним методом.

Досліджуючи документи, що подані позивачем до митного оформлення, колегія суддів апеляційної інстанції доходить висновку, що надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену підприємством митну вартість та її складові частини, при цьому, документи не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними (не містять ознак підробок), базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Колегія суддів апеляційної інстанції розглядаючи дану справу бере до уваги правові висновки Верховного Суду, викладені в Постанові від 13.10.2020 р. по справі №826/13139/15, а саме: «Одної лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості».

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, подані декларантом документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору згідно з вимогами частин 4-5 ст.58 МКУ. А неподання декларантом запитуваних митним органом додаткових документів (за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом без їх наявності) не є достатнім для прийняття рішення про застосування іншого методу визначення митної вартості.

При цьому колегія суддів апеляційної інстанції акцентує увагу на тому, що у рішенні про коригування митної вартості відсутні відомості про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення, оцінивши які в сукупності митниця прийняла рішення про неможливість застосування першого методу для визначення митної вартості імпортованого позивачем товару, отже, одної лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції приходить до висновку, що в даному випадку, відповідач всупереч вимог чинного законодавства, витребував у ТОВ «Пейнт Трейд» додаткові документи, а не здійснював перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, хоча мав можливість перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України, і ці документи не містили дійсних розбіжностей, які б давали привід для обґрунтованого сумніву у правильності заявленої митної вартості.

Також, колегія суддів апеляційної інстанції вважає безпідставним визначення відповідачем скоригованої митної вартості, виходячи з інформації щодо імпортних операцій ЄАІС ДФС України, оскільки наявність б базі даних інформації про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж встановлено позивачем, за наявності інших, визначених законом підстав, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, з огляду на те, що з бази даних не вбачається умови договору, між ким договір укладався, при цьому, безліч обставин може впливати на ціну товару (характеристика товару, виробник, умови та обсяги поставки, наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними та здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору (аналогічна правова позиція висловлена в Постановах Верховного Суду від 04.09.2018 р. по справі №814/2659/16 та від 21.08.2018 по справі №804/7845/17).

Органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає органу доходів і зборів право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.

Таке правозастосування узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 23.10.2018р. справа №816/921/17, адміністративне провадження №К/9901/709/18.

Натомість не чіткість, не конкретність, загальне зазначення митним органом проблематики при визначенні митної вартості товару, не дає підстав для висновку, що митний орган обґрунтував свої сумніви.

Аналіз зазначених обставин дає підстави для висновку про наявність підстав для скасування рішень відповідача та задоволення позовних вимог.

Так, митним органом відносно спірної ЕМД встановлені наступні розбіжності, що стали підставами для коригування митної вартості товару.

1) відповідно до пункту 1.3 зовнішньоекономічного контракту від 13.01.2020 №ЕХ/22/11/2019 покупець товару виступає в якості авторизованого Дистриб`ютора з продажу товарів торгових марок JOHNSTONE'S та Leyland. Відомості, щодо включення або не включення вартості використання торгової марки в ціну товару в наданих документах відсутні. Ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів не надавався, доповнення до зовнішньоекономічного договору з відомостями/інформацією щодо вартості використання торгових марок також не були надані;

- Однак зазначені відповідачем розбіжності не є такими що дають можливість перевірити числове значення заявленої митної вартості. Зокрема, контроль митної вартості здійснюється шляхом перевірки розрахунку (митна вартість товарів визначена позивачем згідно до Інвойсу №116935940 від 28.08.2020 року). Отже, відповідачем не доведено обґрунтованість свого сумніву щодо цих розбіжностей.

2) згідно пункту 3.3 та пункту 3.4. зовнішньоекономічного контракту передбачено, що поставка товарів здійснюється на підставі письмових заявок покупця. Продавець підтверджує закази Покупця шляхом направлення проформи інвойса. При оцінці задекларованих товарів такі документи до матеріалів митного оформлення не надавались;

- Як зазначалося вище, вказані відповідачем розбіжності не є такими що дають можливість перевірити числове значення заявленої митної вартості.

3) пунктом 3.8 зовнішньоекономічного контракту передбачено, що Продавець передає завірену копію експортної декларації країни відправлення. До матеріалів надано копію експортної декларації від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732, без завірення;

- Також, ці вказані відповідачем розбіжності не є такими що дають можливість перевірити числове значення заявленої митної вартості.

4) в експортній декларації від 31.08.2020 № 20PL445010E1290732 зазначено, що ціна товарів 120 196 польських злотих, що в свою чергу відрізняється від ціни що зазначена в інвойсі від 28.08.2020 №116935940 яка становить 119 445,87 польських злотих;

- З цього приводу колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що митний орган Польщі застосовую курс, що публікується один раз на місяць, однак постачальник застосовує поточний курс на дату формування ціни. Таке роз`яснення міститься в листі постачальника від 22.09.2020 року, та є цілком обґрунтованим, а саме в роз`ясненні постачальника товару - компанії «PPG DECO POLSKA Sp. Zo.o.» (наданих в листі від 22.09.2020 року) зазначено, що: «В стоимости фактуры №116935940 укачанной в польских злотых, и стоимости обобщенной в экспортной декларации наблюдается разница. Расхождение связано с курсом евро. Наша таможня использует обменный курс, публикуемый один раз в месяц. Стоимость в евро соответствует стоимости в инвойсе, расхождение заметно только в польских злотых. Наша компания использует текущий обновленный курс, поэтому мы выбрали курс, который действовал в определенный день, т.е. 4.41240Є - 1 PLN. К сожалению, мы не можем использовать тот же курс, поскольку это внутренние процедуры нашей компании: и таможни в Варшаве. Поэтому примите пожалуйста во внимание стоимость в евро».

При цьому колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що відповідно до умов контракту ціна встановлена в євро, а не в злотих, отже, орієнтуватися слід на ціну в євро (яка відповідає в усіх документах). Водночас ціна в злотих вказана з урахуванням внутрішніх законодавчих вимог країни постачальника. Також слід зазначити, що експортна декларація, на яку посилається відповідач, не є документом, що може підтверджувати митну вартість товару згідно ст. 53 МКУ.

5) надані разом з митною декларацією видаткові накладні в яких вартість реалізації в 3 або в 4 рази вище ніж такий товар імпортується.

- З цього приводу колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що ціна продажу, дійсно може перевищувати ціну купівлі товару, оскільки ввезення товару здійснюється з метою подальшого продажу та отримання економічної вигоди, тому ціна продажу не може доводити справжність ціна імпорту.

Розрахована позивачем митна вартість Товару становила 722 174,80 грн, а вартість митних платежів - 191 37632 грн.

Внаслідок коригування митної вартості митна вартість Товару склала 1 019 264грн., а вартість митних платежів склала - 250 418,76 грн, (з яких 60 572,92 грн. було заблоковано митним органом в якості гарантії, відповідно до ч. 7 ст. 55 МК України).

Отже, внаслідок коригування вартості товарів митним органом, сума додаткових нарахувань (ввізне мито та ПДВ) склала - 60 572.92 грн.

Джерело інформації, яким користувався митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товару: митна декларація №UA100070/2020/425202 від 20.07.2020 з країною походження - EU, умовами поставок-FCA, та рівнем митної вартості 2.092 EUR/кг, що є в наближений період часу та з наближеною вагою товарів, а також МД від 04.06,2020 №UA209170/2020/37089, від 30.07.2020 N0UA2O9140/2020/68131.

Однак, зазначене джерело інформації не може бути застосовано до даних правовідносин, оскільки не співпадає країна походження товару та не співпадає вага товарів.

Отже, в ході розгляду справи в суді апеляційної інстанції позивачем доведено обґрунтованість своїх вимог щодо скасування рішення відповідача про коригування митної вартості.

Спростовано висновки митного органо, що за результатами опрацювання документів, наданих для підтвердження заявленої митної вартості за МД від 02.09.2020р. №UA100340/2020/519980 - документи містять розбіжності та неточності, що не підтверджує відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари також не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів.

Враховуючи наведене прийняте рішення про коригування митної вартості від 03.09.2020 № UА100340/2020/710002/2 підлягає скасуванню.

Як наслідок картка відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA100340/2020/00072 - також підлягає скасуванню.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оскільки позивачем доведено обґрунтованість своїх вимог, а відповідачем не доведено правомірності своїх дій/рішень, то колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову.

Вищезазначене є мотивом для прийняття судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи позивача та нормами законодавства України, що регулює дані правовідносини спростовують доводи, викладені відповідачем.

Доводи апеляційної скарги спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому можуть бути підставою для його скасування.

Виходячи з результатів апеляційного розгляду, судові витрати підлягають розподілу на користь позивача.

Керуючись 241-245, 250, 315, 317, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕЙНТ ТРЕЙД" задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.12.2020 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів UA100340/2020/710002/2 від 03.09.2020 року, а також складеної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100340/2020/519980 (номер встановлений після коригування - № UA100340/2020/520028).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби () на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПЕЙНТ ТРЕЙД" (код ЄДРПОУ 3860516) судовий збір за подання позову та апеляційної скарги у загальному розмірі 6654,24 грн. (шість тисяч шістсот п`ятдесят чотири гривні 24 коп.)

Постанова набирає законної сили 20.10.2021 та може бути оскаржена до Верховного Суду відповідно до ст. 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 20.10.2021.

В повному обсязі постанова виготовлена 29.10.2021.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова