Справа № 320/5777/21
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2021-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/5777/21 Суддя першої інстанції: Шевченко А.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Глущенко Я.Б. та Собківа Я.М.,

при секретарі - Ткаченко В.В.,

за участю:

представника відповідача: - Діманової Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И Л А :

У травні 2021 року позивач - ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання протиправним та скасування припису, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень абзацу 6 частини другої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» та проведення службового розслідування № 23-04/37/21 від 26.04.2021 року в частині вимоги про усунення порушення вимог абзацу 6 частини другої та частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» відносно ОСОБА_1 .

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач - ОСОБА_1 звернувся із апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

23 жовтня 2021 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 42292, від Національного агентства з питань запобігання корупції до суду апеляційної інстанції надійшов відзив, відповідно до змісту якого відповідач повністю заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги, вважає її необґрунтованою, наголошує, що судом першої інстанції вірно зазначено, згоду на проведення спеціальної перевірки ОСОБА_1 повинен був надати протягом трьох робочих днів з дня відповідного обрання або затвердження, тобто з 26.11.2020 року, проте така згода була надана лише 26.12.2020 року, що підтверджується матеріалами наданими районною радою.

09 листопада 2021 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№45469, від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Дане клопотання мотивоване тим, що 09.11.2021 року о 11:00 год. Призначено допит ОСОБА_1 у кримінальному провадженні № 0003693.

Представник відповідача проти задоволення даного клопотання заперечував.

Порадившись на місці, колегія суддів ухвалила відмовити у задоволенні даного клопотання з огляду на приписи ч.2 ст.. 313 КАС України, відповідно до якої неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, явка сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, в матеріалах справи достатня кількість доказів для прийняття обґрунтованого рішення, у зв`язку з чим, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу на підставі наявних у ній доказів, без представника позивача.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що проведення перевірки і винесення оскаржуваного припису відбулось на підставі діючого законодавства, у межах наданих Національному агентству з питань запобігання корупції повноважень, та у визначений законами України, в тому числі № 1700-VII, № 280/97-ВР, № 2493-III, та нормативно-правовими актами спосіб. Колегія суддів, перевіривши доводи апеляційної скарги, вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.

Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, рішенням від 26.11.2020 року № 04-01-VIII ОСОБА_1 обрано головою Бучанської районної ради VIII скликання «Про обрання голови Бучанської районної ради VIII скликання».

Згідно з розпорядженням від 07.12.2020 року № 01-к/тр «Про вступ на посаду голови Бучанської районної ради Київської області» ОСОБА_1 приступив до виконання посадових обов`язків голови Бучанської районної ради Київської області.

Рішення Бучанської районної ради № 11-1-VIII від 07.12.2020 року «Про початок реорганізації Києво-Святошинської районної ради Київської області, Макарівської районної ради шляхом приєднання до Бучанської районної ради Київської області» і внесення відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ОСОБА_1 став керівником і підписантом новоствореної Бучанської районної ради.

26.03.2021 року НАЗК скерувало до Бучанської районної ради лист «Про надання інформації» № 23-04/17559/21. У листі зазначено, що відповідно до частини першої статті 56 Закону України «Про запобігання корупції» проводиться спеціальна перевірка стосовно осіб, які претендують на зайняття відповідального або особливо відповідального становища, а також посад з підвищеним корупційним ризиком, перелік яких затверджено Національним агентством. НАЗК просило надати наступні документи: організаційно-розпорядчі документи про обрання голови Бучанської районної ради та його заступників, письмових згод на проведення спеціальної перевірки, запитів з усіма додатками, які були направлені Бучанською районною радою відповідно до статті 57 Закону України «Про запобігання корупції», відповідей державних органів на запити Бучанської районної ради щодо проведення спеціальної перевірки голови районної ради та його заступників, довідок про результати спеціальної перевірки, трудових книжок голови Бучанської районної ради та його заступників.

09.04.2021 року за № 124/02-08 Бучанська районна рада надала відповідь і документи, які були витребувані НАЗК.

За результатами здійснення перевірки інформації щодо організації проведення спеціальної перевірки стосовно ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 під час обрання їх відповідно на посади голови та заступників голови Бучанської районної ради НАЗК встановило порушення частини третьої статті 57, абзацу 6 частини другої та частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції».

26.04.2021 року НАЗК винесло припис № 23-04/37/21 про усунення порушень абзацу 6 частини другої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» та зобов`язало провести службове розслідування з метою виявлення причин та умов, що сприяли порушенню вимог частини третьої статті 57, абзацу 6 частини другої та частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції».

Не погоджуючись з вказаним приписом в частині вимоги про усунення порушення вимог абзацу 6 частини другої та частини третьої статті 58 Закону України «Про запобігання корупції» відносно ОСОБА_1 , позивач звернувся з позовом до суду. Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень закріплені у Законі України від 14.10.2014 р. № 1700-VII «Про запобігання корупції» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 1700-VII).

Частиною першою статті 12 Закону № 1700-VII передбачені права НАЗК під час виконання покладених повноважень, в тому числі щодо проведення спеціальних перевірок і винесення приписів у випадку виявлення порушень (пункти 5-1, 5-3 частини першої цієї статті).

Частиною шостою статті 12 Закону № 1700-VII встановлений порядок дій НАЗК у випадку виявлення порушень. Так, у випадках виявлення порушення вимог цього Закону щодо етичної поведінки, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, захисту викривачів або іншого порушення цього Закону Національне агентство вносить керівнику відповідного органу, підприємства, установи, організації припис щодо усунення порушень законодавства, проведення службового розслідування, притягнення винної особи до встановленої законом відповідальності.

Припис Національного агентства є обов`язковим для виконання. Про результати виконання припису Національного агентства посадова особа, якій його адресовано, інформує Національне агентство упродовж десяти робочих днів з дня одержання припису.

Частиною третьою статті 65-1 Закону № 1700-VII передбачено, що з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, де працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини першої статті 56 Закону № 1700-VII стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, а також посад з підвищеним корупційним ризиком, перелік яких затверджується Національним агентством, проводиться спеціальна перевірка, у тому числі щодо відомостей, поданих особисто.

Згідно з приміткою до статті 56 Закону № 1700-VII посадами, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, зокрема, є посади, які частинами першою статті 14 Закону України від 07.06.2001 № 2493-III «Про службу в органах місцевого самоврядування» (далі - Закон № 2493-III ) віднесені до першої-третьої категорій.

У частині першій статті 14 Закону № 2493-III встановлено, що до першої-третьої категорій віднесені посади голів районних рад.

Відповідно до абзацу 2 статті 10 Закону № 2493-III прийняття на службу в органи місцевого самоврядування на посаду голови та заступників голови районної ради здійснюється шляхом обрання відповідною радою.

Частиною першою статті 55 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) встановлено, що голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

У частині третій статті 5 Закону № 2493-III зазначено, що стосовно осіб, які обрані (затверджені) відповідною радою на посади, зазначені в абзаці третьому статті 3 цього Закону, а також стосовно осіб, які претендують на зайняття зазначених в абзаці четвертому статті 3 цього Закону посад в органах місцевого самоврядування, за їх письмовою згодою проводиться спеціальна перевірка в порядку, встановленому Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно з частиною другою статті 56 Закону № 1700-VII та пункту 3 Порядку проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, і внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України 25.03.2015 № 171 (далі - Порядок № 171) організація проведення спеціальної перевірки покладається на керівника (заступника керівника) державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування або їх апарату, на зайняття посади в якому претендує особа, крім випадків, установлених законом. Для забезпечення організації проведення спеціальної перевірки керівник відповідного державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування або їх апарату може визначити відповідальний структурний підрозділ.

Частиною другою статті 57 Закону № 1700-VII (в редакції на момент надання згоди на проведення спеціальної перевірки) встановлено, що для проведення спеціальної перевірки особа, яка претендує на зайняття посади, подає до відповідного органу: 1) письмову згоду на проведення спеціальної перевірки; 2) автобіографію; 3) копію паспорта громадянина України; 4) копії документів про освіту, вчені звання та наукові ступені; 5) медичну довідку про стан здоров`я за формою, затвердженою Міністерством охорони здоров`я України щодо перебування особи на обліку в психоневрологічних або наркологічних закладах охорони здоров`я; 6) копію військового квитка або посвідчення особи військовослужбовця (для військовослужбовців або військовозобов`язаних); 7) довідку про допуск до державної таємниці (у разі його наявності).

Особа, яка претендує на зайняття посади, також подає до Національного агентства в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Особи, зазначені в абзаці сьомому частини першої статті 56 цього Закону, подають передбачені цією частиною статті документи для проведення спеціальної перевірки протягом трьох робочих днів з дня відповідного обрання або затвердження.

Частина третя статті 57 Закону № 1700-VII передбачає, що після одержання письмової згоди особи, яка претендує на зайняття посади, на проведення спеціальної перевірки орган, на посаду в якому претендує особа, не пізніше наступного дня надсилає до відповідних державних органів, до компетенції яких належить проведення спеціальної перевірки відомостей, передбачених у частині третій статті 56, або до їх територіальних органів (за наявності) запит про перевірку відомостей щодо особи, яка претендує на зайняття відповідної посади, за формою, яку затверджує Кабінет Міністрів України.

Запит підписує керівник органу, на посаду в якому претендує особа, а в разі його відсутності - особа, яка виконує обов`язки керівника, або один з його заступників відповідно до розподілу функціональних обов`язків.

До запиту додаються копії документів, зазначених у частині другій цієї статті.

Абзац 6 частини другої статті 58 Закону № 1700-VII закріплює, що повноваження особи, зазначеної в абзаці 8 частини першої статті 56 цього Закону, достроково припиняються без припинення повноважень депутата ради, а відповідна особа звільняється з відповідної посади без прийняття рішення відповідної ради у випадку, якщо вона не пройшла спеціальну перевірку або не надала у встановлений цим Законом строк згоди на проведення спеціальної перевірки.

Аналогічна норма закріплена у пунктах, 8-10 та 21 Порядку № 171, відповідно до яких спеціальна перевірка стосовно претендентів на посади в органах місцевого самоврядування, призначення (обрання) чи затвердження на які здійснюється місцевою радою, проводиться відповідно до цього Порядку після їх призначення (обрання) чи затвердження на відповідні посади.

Для проведення спеціальної перевірки такі особи протягом трьох робочих днів з дня призначення (обрання) чи затвердження подають до органу місцевого самоврядування документи, зазначені у пункті 8 цього Порядку.

У разі ненадання такою особою у встановлений строк згоди на проведення спеціальної перевірки або встановлення за результатами її проведення обставин, які є підставою для відмови у призначенні (обранні) чи затвердженні на посаду, її повноваження за відповідною посадою достроково припиняються без припинення повноважень депутата ради. Така особа звільняється з посади без прийняття рішення відповідною радою (пункт 21 Порядку № 171).

Пунктами 8-10 Порядку № 171 визначено перелік документів, які подаються до встановленого переліку органів з метою проведення спеціальної перевірки та закріплено строки направлення відповідних запитів про перевірку відомостей щодо особи, яка претендує на зайняття посади, яка передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посади з підвищеним корупційним ризиком.

Частиною третьою статті 58 Закону № 1700-VII передбачено, що орган, на посаду в якому претендує особа, на підставі одержаної інформації готує довідку про результати спеціальної перевірки за формою, затвердженою Кабінетом Міністрів України.

Особи, щодо яких проведена спеціальна перевірка, мають право на ознайомлення з довідкою про результати спеціальної перевірки та в разі незгоди з результатами перевірки можуть подати відповідному органу державної влади, органу місцевого самоврядування свої зауваження у письмовій формі. Ці зауваження підлягають розгляду у семиденний строк з дня їх надходження.

Інформація про результати спеціальної перевірки та документи щодо її проведення є конфіденційними, якщо вони не містять відомостей, що становлять державну таємницю.

Документи, що були подані особою, яка претендувала на зайняття посади, для проведення спеціальної перевірки, у разі призначення (обрання) її на посаду передаються для зберігання в особовій справі, а в разі відмови у призначенні (обранні) на посаду повертаються цій особі під розписку, крім випадків, коли встановлено неправдивість цих документів, та інших випадків, передбачених законом.

Довідка про результати спеціальної перевірки додається до документів, поданих особою, або до особової справи, якщо прийнято рішення про її призначення (обрання) на посаду.

Щодо позовної вимоги про скасування припису в частині порушень абзацу 6 частини другої статті 58 Закону № 1700-VII, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, відповідно до вимог законодавства, згода на проведення спеціальної перевірки повинна бути подана особою особисто і скріплена власним підписом, відповідно до вимог Порядку № 171 форма такої згоди передбачена у Додатку 1 до Порядку № 171).

У той же час, позивач, вважаючи протиправним спірний припис зазначає, що останнім була надана згода у пункті 3 рішення Бучанської районної ради VIII скликання від 26.11.2020 № 04-01-VIII «Про обрання голови Бучанської районної ради VIII скликання», проте колегія суддів вважає такі твердження необґрунтованими.

Зі змісту п. 3 рішення Бучанської районної ради Київської області VIIІ скликання «Про обрання голови Бучанської районної ради VIII скликання» вбачається, що відповідно до ст. 56 Закону України «Про запобігання корупції» та Порядку проведення спеціальної перевірки стосовно осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, та посад з підвищеним корупційним ризиком, затвердженого постановою КМ України від 25.03.2015 р. № 171 ОСОБА_1 пройти в установленому порядку спеціальну перевірку.

З наведеного вбачається, що п.3 вищевказаного рішення не є згодою на проведення перевірки, в розумінні норм чинного законодавства, адже не відображає волевиявлення особи, стосовно якої буде проведена перевірки на не відповідає формі, передбаченої Додатком 1 до Порядку № 171.

Крім того, як зазначено у п.2 та 3 ст. 57 Закону України № 1700-VII, для проведення спеціальної перевірки особа, яка претендує на зайняття посади, подає до відповідного органу:

1) письмову згоду на проведення спеціальної перевірки;

2) автобіографію;

3) копію паспорта громадянина України;

4) копії документів про освіту, вчені звання та наукові ступені;

5) медичну довідку про стан здоров`я за формою, затвердженою Міністерством охорони здоров`я України щодо перебування особи на обліку в психоневрологічних або наркологічних закладах охорони здоров`я;

6) копію військово-облікового документа: для призовника - посвідчення про приписку до призовної дільниці, для військовозобов`язаного, резервіста - військового квитка або тимчасового посвідчення військовозобов`язаного, для військовослужбовця - військового квитка, посвідчення особи військовослужбовця;

7) довідку про допуск до державної таємниці (у разі його наявності).

Особа, яка претендує на зайняття посади, також подає до Національного агентства в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Особи, зазначені в абзаці сьомому частини першої статті 56 цього Закону, подають передбачені цією частиною статті документи для проведення спеціальної перевірки протягом трьох робочих днів з дня відповідного обрання або затвердження.

Відповідно до копії трудової книжки ОСОБА_1 , в останню внесено відповідні записи:

1. від 26.11.2020 року про обрання на посаду голови Бучанської районної ради VIII скликання;

2. від 26.11.2020 року про прийняття присяги посадовою особою місцевого самоврядування;

3. від 26.11.2020 року про присвоєння 7 рангу посадової особи місцевого самоврядування.

Отже, на переконання колегії суддів, саме з 26.11.2020 року розпочався термін протягом якого позивач повинен був подати письмову згоду на проведення спеціальної перевірки.

Твердження позивача, що лише 07.12.2020 року на підставі розпорядження № 01-к/тр останній приступив до виконання посадових обов`язків голови Бучанської районної ради Київської області, а тому обов`язок подати згоду на проведення перевірки у проміжок часу з 26.11.2020 року (день обрання на посаду голови) до 01.12.2020 року (останній день строку на подання згоди на проведення перевірки в силу норми частини другої статті 57 Закону № 1700-VII) у нього не виник, колегія суддів вважає необґрунтованим, адже норми ст. 57 Закону 1700-VII містять імперативний припис щодо строку подачі такої заяви та обставин, з настанням якої розпочинається відлік такого строку, а саме - з дня відповідного обрання або затвердження, отже обов`язок подати згоду на проведення перевірки у позивача виник 26.11.2020 року, а останнім днем подання такої згоди є 01.12.2020 року.

У позовній заяві та апеляційній скарзі ОСОБА_1 наголошувалось, що така згода була ним написана 26 листопада 2020 року, однак у зв`язку з помилкою, дата зазначена « 26 грудня 2020 року». Позивач також вказує, що 23.12.2020 року він повторно подав згоду на проведення перевірки після отримання запиту НАЗК.

Однак, матеріали справи містять тільки копію згоди на проведення спеціальної перевірки від 26 грудня 2020 року, будь-яких інших згод матеріали справи не містять і позивачем не надано, не надано таких доказів й до апеляційної скарги.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, надана суду разом з додатковими матеріалами, які надійшли на адресу суду 27.07.2021 року, копія згоди від 26 листопада 2021 року (невстановленої форми) до уваги судом не береться і визнається недостовірним доказом, оскільки встановити дійсні обставини справи на підставі такого доказу не видається за можливе. Також, під час проведення перевірки НАЗК така згода (від 26 листопада 2020 року) не була надана, як і до матеріалів позовної заяви при поданні позову та відповіді на відзив, а позивач лише стверджував, що помилково вказав дату згоди (26 грудня 2020 року замість 26 листопада 2020 року).

Апелянтом не надано жодних пояснень стосовно згоди від 26.11.2021 року, що була ним надіслана до суду першої інстанції.

Щодо твердження позивача про те, що відповідачем не враховані системні реформи органів місцевого самоврядування, що тривають, а Бучанська районна рада Київської області була реорганізована, апарат, відповідні працівники були відсутні до початку нового бюджетного періоду, Національне агентство з питань державної служби фактично усунулось від надання допомоги, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що вказані обставини мають значення для встановлення причин невчасного направлення запитів на проведення спеціальних перевірок до різних органів, але жодним чином не пов`язані із персональним обов`язком особи, посада якої передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, подати згоду на проведення перевірки у встановлений законодавством України строк.

Крім того, до завершення процедури реорганізації Києво-Святошинської районної ради, Бучанської районної ради, Макарівської районної ради в силу вимог пункту 6-2 розділу 5 «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 2493-III встановлено цілий ряд положень щодо процедури припинення повноважень районних рад, а також припинення районних рад як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України, в тому числі і щодо управління справами. Так, під час здійснення реорганізації юридичних осіб - районних рад повноваження з управління справами таких юридичних осіб здійснює комісія з реорганізації (підпункт 11 пункту 6-2 розділу 5 «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 2493-III).

Враховуючи рішення Бучанської районної ради Київської області від 07.12.2020 № 11-01-VIII «Про початок реорганізації Києво-Святошинської районної ради Київської області, Макарівської районної ради шляхом приєднання до Бучанської районної ради Київської області», 07.12.2020 року розпочалась процедура реорганізації вказаних рад, працівники були попереджені про наступне вивільнення.

У зв`язку з цим, твердження позивача про відсутність працівників, які б мали забезпечити вчасне відправлення запитів на проведення перевірок з долученою до цих запитів згодою на проведення спеціальної перевірки, є недоцільними.

Водночас, як зазначено судом першої інстанції, до матеріалів справи від представника позивача, які надійшли до суду 27.07.2021 року, додано пакет документів про результати проведення службового розслідування на виконання вимог оскаржуваного припису. Так, за результатами службового розслідування Комісією, створеною розпорядженням в.о. голови ради «Про Комісію з проведення розслідування» від 07.05.2021 р. № 62-к/тр, складено Акт службового розслідування від 24.05.2021 р. та вирішено оголосити усне попередження керуючій справами реорганізованої Києво-Святошинської районної ради Київської області ОСОБА_4 за надсилання кореспонденції з допущеними описками.

В матеріалах службового розслідування, а саме в протоколі № 2 від 24.05.2021 року, ОСОБА_5 (член Комісії з проведення службового розслідування) доповідаючи питання щодо наявності чи відсутності порушень термінів подачі згоди на проведення перевірки, вказала, що запити до відповідних органів датовані 23.12.2020 року, а тому згода фізично не могла бути складена 26 грудня 2020 року, оскільки вона у копії долучалася до всіх запитів.

Водночас, враховуючи, що запити направлялися 23.12.2020 року, а в силу частини третьої статті 57 Закону № 1700-VII такі запити направляються не пізніше наступного дня надання згоди на проведення перевірки, встановити чи дійсно така згода була надана в проміжок часу з 26.11.2020 року по 01.12.2020 року не видається за можливе. Доказів зворотнього в апеляційній скарзі позивачем не зазначено.

Тим більше, така підстава для задоволення позовних вимог позивачем не заявлялася, а суперечливі твердження про надання згоди 26 листопада 2020 року (на підставі пункту 3 рішення Бучанської районної ради VIII скликання «Про обрання голови Бучанської районної ради VIII скликання»), відсутність обов`язку подання згоди до 07.12.2020 року (розпорядження «Про вступ на посаду голови Бучанської районної ради Київської області»), помилка у написані « 26 грудня 2020 року» замість « 26 листопада 2020 року» в сукупності свідчать про те, що згода на проведення спеціальної перевірки з 26.11.2020 року по 01.12.2020 року позивачем надана не була.

Щодо позовних вимог про визнання протиправним і скасування припису в частині порушень частини третьої статті 58 Закону № 1700-VII, варто зазначити наступне.

Відповідно до пункту 8 частини третьої статті 56 № 1700-VII, підпункту 4 пункту 9 Порядку № 171 спеціальній перевірці підлягають відомості про особу, яка претендує на зайняття посади, зазначеної в частині першій цієї статті, зокрема щодо поширення на особу заборони займати відповідну посаду, передбачену положеннями Закону України «Про очищення влади».

Згідно з частиною першою статті 5 Закону України «Про очищення влади» встановлено, що органом, уповноваженим на забезпечення проведення перевірки, передбаченої цим Законом, є Міністерство юстиції України.

Порядок отримання інформації щодо поширення на особу заборони займати відповідну посаду, передбачену Законом України «Про очищення влади», визначений Положенням про Єдиний державний реєстр осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади», затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 16.10.2014 № 1704/5 (зі змінами і доповненнями) (далі - Положення № 1704/5).

Відповідно до матеріалів справи, відповіді на запит від Міністерства юстиції України щодо поширення заборони займати відповідну посаду, передбачену Законом України «Про очищення влади» станом на 01.04.2021 року отримано не було. Про вказану обставину зазначено в Акті службового розслідування від 24.05.2021 року.

В силу частини третьої статті 58 Закону № 1700-VII орган, на посаду в якому претендує особа, на підставі одержаної інформації готує довідку про результати спеціальної перевірки.

Однак, довідку про результати спеціальної перевірки стосовно ОСОБА_1 складено без одержання відповіді від Міністерства юстиції України (його територіального органу), чого апелянтом спростовано не було в апеляційній скарзі.

Згідно з пунктом 3 Розділу І Положення № 1704/5 Реєстр ведеться з метою, в тому числі, подання на запит державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з метою проведення перевірки, передбаченої Законом України «Про очищення влади», або спеціальної перевірки, передбаченої Законом України «Про запобігання корупції».

Пунктами 1-2 Розділу ІІІ Положення № 1704/5 передбачено, що інформація з Реєстру щодо наявності або відсутності відомостей про особу в Реєстрі надається у формі витягу.

Витяг з Реєстру - документ, який свідчить про внесення відомостей про особу до Реєстру або про відсутність відомостей про таку особу в Реєстрі, створений за формою згідно з додатками 1, 2 до цього Положення.

Так, згідно з пунктом 3 Розділ ІІІ Положення №1704/5 витяг з Реєстру надається безоплатно головними територіальними управліннями юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі протягом п`яти робочих днів на підставі письмового запиту фізичної особи (уповноваженої нею особи) щодо себе, державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, правоохоронних органів, прокурора про видачу витягу з Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади».

Запит про надання інформації з Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади», подається за формою, визначеною у додатку 3 до цього Положення. До запиту додаються копії паспорта громадянина України зразка 1994 року або лицьового і зворотного боку паспорта громадянина України у формі пластикової картки типу ID-1 та документа, що підтверджує реєстрацію у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків (копії сторінок паспорта громадянина України зразка 1994 року - для особи, яка через свої релігійні переконання відмовилася від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомила про це відповідний контролюючий орган і має відповідну відмітку у паспорті громадянина України), особи, щодо якої подається запит.

Варто наголосити, що в матеріалах справи відсутній запит у формі, затвердженій Положенням № 1704/5, і, відповідно, витяг про відсутність відомостей про ОСОБА_1 в Реєстрі або будь-яка інша інформація, що такий запит подавався до територіального управління юстиції у місті Києві.

На запити про перевірку відомостей щодо ОСОБА_1 , які подавалися до Міністерства юстиції України 23.12.2020 р. № 31/02-10 та Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (м. Київ) 23.12.2020 р. № 19/02-10 і 27.01.2021 р. № 41/02-11 були одержані наступні відповіді.

Міністерство юстиції України листом від 05.01.2021 року № 344/28752-26-20/19.2.2 перенаправило запит від 23.12.2020 року № 31/02-10 до Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) (управління державної реєстрації), яке в свою чергу листом від 18.01.2021 року № 2190/5-21 відмовило у надані інформації про результати спеціальної перевірки відомостей щодо особи, яка претендує на зайняття посади, яке передбачає зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посади з підвищеним корупційним ризиком. Відмова обґрунтована пропущенням строків на проведення спеціальної перевірки.

За результатами повторного запиту від 27.01.2021 року № 41/02-11 до Центрального міжрегіонального управління юстиції (м. Київ) (управління державної реєстрації) надало інформацію з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про результати спеціальної перевірки відомостей щодо особи, яка претендує на зайняття посади, пов`язаної з виконанням функції держави або місцевого самоврядування, а саме щодо наявності 8 записів у цьому реєстрі.

На запит від 23.12.2020 року № 19/02-10 Центральним міжрегіональним управлінням юстиції (м. Київ) 04.01.2021 № 6/13-21 надано відповідь щодо повернення запиту без виконання, оскільки запити щодо проведення спеціальної перевірки осіб, які претендують на зайняття посад, які передбачають зайняття відповідального або особливо відповідального становища, або посад з підвищеним корупційним ризиком для отримання інформації з Єдиного державного реєстру, осіб, які вчинили корупційні правопорушення, слід направляти до Національного агентства з питань запобігання корупції.

Отже, з урахуванням того, що запит у формі, затвердженій Положенням № 1704/5 до відповідного територіального управління юстиції Міністерства юстиції України не направлявся, в матеріалах справи такий запит відсутній, як і витяг з Єдиного державного реєстру осіб, щодо яких застосовано положення Закону України «Про очищення влади», колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції, що позивач станом на день розгляду справи спеціальну перевірку не пройшов, а довідку про результати спеціальної перевірки складено без одержання цих відомостей.

Вказане порушення є окремим порушенням, за яке встановлено відповідальність, а саме дострокове припинення повноважень голови ради без припинення повноважень депутата ради, а відповідна особа звільняється з відповідної посади без прийняття рішення відповідної ради у випадку, якщо вона не пройшла спеціальну перевірку або не надала у встановлений цим Законом строк згоди на проведення спеціальної перевірки (абзац 6 частини другої статті 58 Закону № 1700-VII).

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року - без змін.

Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29 липня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя: О.Є.Пилипенко

Суддя: Я.Б.Глущенко

Я.М.Собків

Повний текст виготовлено 09 листопада 2021 року.