Справа № 640/24207/20
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2021-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бужак Н.П.

Суддів: Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В.

За участю секретаря: Шевченко Е.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Кабінету Міністрів України та Южненської міської ради Одеського району Одеської області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 серпня 2021 року, суддя Іщук І.О., у справі за адміністративним позовом Сичавської сільської ради Лиманського району Одеської області до Кабінету Міністрів України, треті особи: Визирська сільська рада Лиманського району Одеської області, Міністерство розвитку громад та територій України, Одеська обласна державна адміністрація, Южненська міська рада про визнання дій протиправними, скасування розпорядження від 27.05.2020 №623-р,-

У С Т А Н О В И В:

Сичавська сільська рада Лиманського району Одеської області звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Кабінету Міністрів України про визнання протиправними дії Кабінету Міністрів України щодо затвердження розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 травня 2020 року №623-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області"; визнання протиправним та скасування розпорядження Кабінету Міністрів України від 27 травня 2020 року № 623-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області" у частині затвердження графічної частини карти Одеської області Пункту 2 переліку спроможних територіальних громад перспективного плану формування територій громад Одеської області, які передбачають створення спроможної Южненської територіальної громади із адміністративним центром у місті Южне Одеської області, до якої з не дотриманням вимог нормативно-правових актів та з порушенням принципів законності, добровільності об`єднання територіальних громад включено території громади Сичавської сільської ради Лиманського району Одеської області.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що, приймаючи Розпорядження від 27.05.2020 №623-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області", Кабінет Міністрів України не вчинив дії, передбачені частинами четвертою та шостою статті 7 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад", внаслідок чого утворення Южненської об`єднаної територіальної громади з Сичавською сільською радою є протиправним та таким, що порушує норми чинного законодавства України. Окрім того, Кабінетом Міністрів України порушено приписи частини дев`ятої статті 194 Виборчого кодексу України, оскільки останній, надаючи до Центральної виборчої комісії інформацію про перелік територіальних громад Одеської області, по якому територіальну громаду села Сичавка пропонується включити не до Визирської об`єднаної територіальної громади, а до міста Южне Одеської області, вчинив відповідні дії не до 06 липня 2020 року, а 07 серпня 2020 року, тобто не за сто десять днів до дня голосування, як визначено Виборчим кодексом України.

Водночас, на думку позивача, оскаржуване розпорядження порушує права та інтереси позивача, оскільки прийнято без урахування та дотримання пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 4 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад" та з повним ігноруванням діючих рішень Сичавської сільської ради і розпоряджень сільського голови щодо добровільного приєднання територіальної громади сіл Сичавка і Кошари Сичавської сільської ради Лиманського району Одеської області до Визирської сільської об`єднаної територіальної громади з центром в селі Визирка та преюдиціальних судових рішень.

Також позивач зазначив, що скаржуване розпорядження суперечить приписам Конституції України, вимогам статті 5 Європейської хартії місцевого самоврядування, оскільки затверджене відповідачем без з`ясування та з повним ігноруванням думки жителів громади, а також рішень Сичавської сільської ради про добровільне приєднання територіальної громади сіл Сичавка і Кошари до Визирської сільської об`єднаної територіальної громади з центром в с. Визирка.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та нечинним розпорядження Кабінету Міністрів України 27.05.2020 №623-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області" в частині включення Сичавської територіальної громади Лиманського району Одеської області до складу Южненської міської об`єднаної територіальної громади.

В решті позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Южненська міська рада звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, закрити провадження у справі.

Окрім того, в апеляційній скарзі Южненська міська рада також оскаржила ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 25.05.2021 року про відмову у задоволенні клопотання про заміну сторони у справі.

Відповідно до ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 листопада 2021 апеляційну скаргу Южненської міської ради на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 травня 2021 повернуто особі, яка її подала.

Кабінет Міністрів України, не погодившись з рішенням Окружного адміністративноно суду м. Києва, подав апеляційну скаргу в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

В апеляційній скарзі скаржник Южненська міська рада просить здійснити процесуальне правонаступництво в межах справи №640/20649/20 та замінити Сичавську сільську раду її правонаступником Южненською міською радою.

Як підставу для заміни сторони її правонаступником скаржник вказав на ту обставину, що Сичавська сільська рада втратила свої повноваження щодо представництва інтересів територіальної громади, так як з 13.11.2020 року її повноваження є припиненими. Южненська міська рада є правонаступником прав та обов`язків Сичавської сільської ради, яка увійшла до Южненської ОТГ.

Колегія суддів вважає, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню.

Після завершення попередніх етапів процедури ліквідації організації необхідно внести запис до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців про остаточну ліквідацію компанії як юридичної особи.

Кінцевим етапом в процедурі ліквідації підприємства є внесення державним реєстратором до Реєстру даних про проведення реєстрації припинення юридичної особи шляхом ліквідації, про що видає ліквідатору (голові ліквідаційної комісії) повідомлення про проведення державної реєстрації припинення юридичної особи. (ст. 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців» від 15.05.2003 року N 755-IV).

Скаржник не надав до суду доказів повної ліквідації позивача та не долучив до клопотання витяг з Єдиного реєстру.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу, що позов Сичавською сільською радою подано у жовтні 2020 року.

Южненська міська рада була залучена судом першої інстанції до участі у справі як третя особа, що не заявляє самостійних вимог.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга Кабінету Міністрів України підлягає задоволенню, апеляційна скарга Южненської міської ради підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляцій

Судом першої інстанції встановлено, що Одеською обласною державною адміністрацією у 2020 році розроблявся проект Перспективного плану формування територій громад Одеської області, згідно якого Сичавську територіальну громаду Одеської області передбачено у складі Южненської територіальної громади з адміністративним центром у с. Визирка.

Кабінетом Міністрів України 27.05.2020 прийнято розпорядження №623-р "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області", згідно з яким Сичавську територіальну громаду Лиманського району Одеської області передбачено у складі Южненської територіальної громади з адміністративним центром у м. Южне.

Не погоджуючись з рішеннями відповідача щодо розробки та затвердження проекту Перспективного плану формування територій громад Одеської області, згідно якого Сичавську територіальну громаду Лиманського району Одеської області передбачено у складі Южненської територіальної громади з адміністративним центром у м. Южне, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги в частині суд першої інстанції зазначив, що в ході розгляду справи було встановлено порушення принципу добровільності, відкритості та прозорості при формуванні перспективного плану формування Южненської територіальної громади, а отже порушення принципів місцевого самоврядування, оскільки Сичавська територіальна громада була включена до Южненської територіальної громади за відсутності волевиявлення громади с. Сичавка, а тому розпорядження КМ України є протиправним та нечинним і підлягає скасуванню.

З такими доводами суду першої інстанції колегія суддів не може погодитись з огляду на наступне.

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з статтею 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ст. 113 та 116 Конституції України, Кабінет Міністрів України є вищим органом у системі органів виконавчої влади, який зокрема забезпечує державний суверенітет і економічну самостійність України, здійснення внутрішньої і зовнішньої політики держави, виконання Конституції і законів України, актів Президента України; забезпечує рівні умови розвитку всіх форм власності; здійснює управління об`єктами державної власності відповідно до закону.

Організацію, повноваження і порядок діяльності Кабінету Міністрів України визначено Законом України «Про Кабінет Міністрів України» від 27.02.2014 року № 794-VII (далі - Закон № 794-VII).

Частинами першою - третьою статті 49 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" визначено, що Кабінет Міністрів України на основі та на виконання Конституції і законів України, актів Президента України, постанов Верховної Ради України, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, видає обов`язкові для виконання акти - постанови і розпорядження.

Акти Кабінету Міністрів України нормативного характеру видаються у формі постанов Кабінету Міністрів України.

З аналізу вищезазначених норм убачається, що постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України є обов`язковими до виконання.

27.05.2020 року Кабінетом Міністрів України прийнято розпорядження № 623-р «Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області» згідно з яким Сичавську територіальну громаду Лиманського району Одеської області передбачено у складі Южненської територіальної громади з адміністративним центром у м. Южне».

Згідно з п. 6 ч.1 ст. 4 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» №157-УІІІ об`єднання територіальних громад здійснюється відповідно до перспективних планів формування територій громад Автономної Республіки Крим, області.

Частина 1 ст. 8-1 Закону №157-УІІІ визначає, що добровільно приєднатися до об`єднаної територіальної громади, визнаної спроможною відповідно до частини четвертої статті 9 цього Закону, має право суміжна сільська, селищна територіальна громада, яка відповідно до перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області належить до цієї об`єднаної територіальної громади.

Кабінет Міністрів України може визнати об`єднану територіальну громаду спроможною, за умови її утворення в порядку, визначеному розділом II цього Закону, навколо населеного пункту, визначеного перспективним планом формування територій громад Автономної Республіки Крим, області як адміністративного центру об`єднаної територіальної громади, а також якщо кількість населення об`єднаної територіальної громади становить не менше половини кількості населення територіальних громад, які мали увійти до такої об`єднаної територіальної громади відповідно до перспективного плану формування територ

Розділом другим Закону №157-УІІІ визначено порядок добровільного об`єднання територіальних громад.

Зокрема, стаття 5 Закону визначає, що ініціаторами добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст можуть бути:

1) сільський, селищний, міський голова;

2) не менш як третина депутатів від загального складу сільської, селищної, міської ради;

3) члени територіальної громади в порядку місцевої ініціативи;

4) органи самоорганізації населення відповідної території (за умови представлення ними інтересів не менш як третини членів відповідної територіальної громади).

За змістом ч.3-5 ст. 7 Закону, схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад у п`ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України.

Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.

У разі відповідності проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад Конституції та законам України сільські, селищні, міські ради приймають рішення про добровільне об`єднання територіальних громад або про проведення місцевого референдуму щодо підтримки об`єднання територіальних громад.

Отже, визначена в перспективному плані конфігурація спроможних територіальних громад безпосередньо впливає на територіальну громаду на стадії реалізації такою територіальною громадою права на об`єднання чи приєднання.

Проте, затвердження перспективного плану формування територій громад не є фактом об`єднання громад, так як перспективний план лише засвідчує загальне бачення та соціально-економічну обгрунтованість територіального устрою на базовому рівні в межах відповідної області.

Завданням перспективного плану формування територій громад у межах відповідної області є визначення обгрунтованої територіальної основи для діяльності органів місцевого самоврядування та органів виконавчої влади, здатних забезпечити доступність та належну якість публічних послуг, що надаються такими органами, а також необхідної для цього ресурсної бази.

Щодо доводів суду першої інстанції про наявність порушень прав та інтересів позивача шляхом включення Сичавської територіальної громади до Южненської територіальної громади за відсутності волевиявлення громади с. Сичавка, то колегія суддів вважає їх помилковими та звертає увагу на наступне.

Відповідно до Методики формування спроможних територій громад, затвердженої постановою КМ України від 08.04.2015 №214, перспективний план формування територій громад є визначена Радою міністрав АРК, облдержадміністраціями на підставі здійсненої оцінки спроможності, певна конфігурація територіальних громад сіл, селищ, міст, які з результаті добровільного об`єднання здатні самостійно або через відповідні органи місцевого самоврядування забезпечити належний рівень надання публічних послуг.

У даному випадку, прийняття перспективного плану не замінює собою процедуру добровільного об`єднання (приєднання) територіальних громад.

Пунктами 12-14 Методики формування спроможних територіальних громад визначено, що з метою забезпечення відкритості та прозорості роботи з розроблення проекту перспективного плану утворюється робоча група, до складу якої входять представники Ради міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрації, відповідних органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості.

З метою врахування інтересів територіальних громад під час розроблення проекту перспективного плану уповноважені Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією посадові особи проводять консультації з уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування та їх асоціацій, а також суб`єктами господарювання та їх громадськими об`єднаннями.

За результатами консультацій оформляється протокол.

Консультації проводяться під час:

визначення переліку територіальних громад, що можуть увійти до складу спроможної територіальної громади;

визначення переліку територіальних громад, території яких не охоплюються зонами доступності потенційних адміністративних центрів;

визначення меж територій спроможних територіальних громад.

Консультації проводяться насамперед з представниками територіальних громад, території яких охоплюються зонами доступності кількох потенційних адміністративних центрів.

За результатами консультацій та на підставі рішень органів місцевого самоврядування визначається потенційний адміністративний центр спроможної територіальної громади.

Якщо в процесі розроблення проекту перспективного плану після проведення консультацій виникла необхідність внесення до нього змін, проводяться додаткові консультації.

Таким чином, консультації проводяться уповноваженими особами обласних державних адміністрацій на етапі розроблення проекту перспективного плану, тоді як Кабінет Міністрів України відношення до даних консультацій не має.

Безпідставними є посилання суду першої інстанції на ту обставину, що під час затвердження проекту розпорядження відповідачем не було враховано думку Сичавської територіальної громади щодо розроблення пропозицій до проекту перспективного плану формування територіальної громади Одеської області, оскільки ст. 11 Закону №157 - VІІІ , яка регулює питання розробки та затвердження перспективного плану, не містить приписів щодо обов`язкового отримання згоди територіальних громад на визначення певної конфігурації спроможних територіальних громад.

Зазначені у ст. 11 Закону повноваження стосовно підготовки перспективного плану покладається на Раду міністрів АРК, обласні державні адміністрації, які відповідно до Методики здійснюють оцінку, у т.ч. зауваженням та пропозиціям представників органів місцевого самоврядування щодо певної конфігурації територіальних громад.

Таким чином, Кабінет Міністрів України не уповноважений перевіряти наявність погодження (відсутності погодження) представників територіальних громад з запропонованою конфігурацією територіальинх громад.

Щодо посилання суду першої інстанції на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.10.2020 у справі №420/6729/20, то колегія суддів звертає увагу на те, що у даній справі правовідносини стосувались дій та бездіяльності Одеської обласної державної адміністрації щодо розроблення змін, які пропонувались внести до проекту перспективного плану формування територій громад Одеської області та подання їх до КМ України, зобов`язання розробити проект змін.

Кабінет Міністрів України не був ні стороною, ні учасником даної справи. Сам факт визнання судом протиправності дій та бездіяльності Одеської обласної державної адміністрації та зобов`язання розробити проект змін ніяким чином не свідчить про протиправність та нечинність оскаржуваного розпоряження КМ України №623-р.

Окрім того, рішення у справі №420/6729/20 ухвалено 22 жовтня 2020, тоді як оскаржуване розпорядження КМ України прийнято 27 травня 2020 року, тобто до подання позову та прийняття у даній справі відповідного рішення.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправними дій КМ України щодо затвердження розпорядження, з чим погоджується колегія суддів, суд першої інстанції зазначив, що в ході розгляду справи не було встановлено порушень встановленого порядку прийняття оскаржуваного розпорядження.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до частини третьої статті 11 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад" та на виконання пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 24.01.2020 №34 "Про внесення змін до Методики формування спроможних територіальних громад" Одеською обласною державною адміністрацією розроблено проект нового перспективного плану формування територій громад Одеської області відповідно до критеріїв Методики та з охопленням всієї території області, який листом від 13 березня 2020 року № 2/01-47/1918/2-20 направлено до Кабінету Міністрів України.

Міністерством розвитку громад та територій України розроблено проект розпорядження Уряду "Про затвердження перспективного плану формування територій громад Одеської області", який був погоджений без зауважень Міністерством розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України; із зауваженнями, які враховано Головою Одеської обласної державної адміністрації; Головою Всеукраїнської асоціації об`єднаних територіальних громад, із зауваженнями, які враховано частково Міністерством фінансів України, Головою Всеукраїнської асоціації органів місцевого самоврядування "Асоціація міст України" та Заступником Голови Виконавчої дирекції Всеукраїнської асоціації громад.

Згідно з статтею 51 Закону України "Про Кабінет Міністрів України" постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України приймаються на засіданнях Кабінету Міністрів України шляхом голосування більшістю голосів від посадового складу Кабінету Міністрів України, визначеного відповідно до статті 6 цього Закону. Якщо проект рішення отримав підтримку рівно половини посадового складу Кабінету Міністрів України і за цей проект проголосував Прем`єр-міністр України, рішення вважається прийнятим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що Кабінетом Міністрів України дотримана процедура прийняття оскаржуваного Розпорядження, на підтвердження чого надані відповідні документи (у справі наявні пояснювальна записка до проекту Розпорядження, Довідка про його погодження, Протокол узгодження пропозицій, висновок Міністерства фінансів України, тощо ) (а.с.82-282, т.1).

Так, згідно висновку Міністерства юстиції України, складеного за результатами правової експертизи до проекту розпорядження КМ України «Про затвердження переліку спроможних об`єднаних територіальних громад», вказаний проект відповідає Конституції України, актам законодавства, що мають вищу юридичну силу та узгоджується з актами такої ж юридичної сили (а.с. 138 - 143, т. 2).

Позивач не навів жодних доводів щодо порушення відповідачем процедури прийняття оскаржуваного Розпорядження, визначеної Регламентом КМ України, а тому колегія суддів приходить до висновку, що така процедура була дотримана.

Згідно ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Приймаючи оскаржуване ропорядження, Кабінет Міністрів України діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений Конституцією та законами України, а тому підстави для визнання протиправним та нечинним і скасування розпорядження №623-р від 27.05.2020 відсутні.

Тому рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року в частині задоволених позовних вимог підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в цій частині у задоволенні позовних вимог.

В решті рішення суду слід залишити без змін.

Щодо доводів апеляційної скарги, поданої КМ України про те, що позов необхідно залишити без розгляду на підставі п. 1 ст. 240 КАС України, так як позивач не має адміністративної процесуальної дієздатності, а право на подання такого позову має лише відповідний виконавчий комітет, то колегія суддів не може погодитись з такими твердженнями.

Звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів територіальної громади є невід`ємним правом органу місцевого самоврядування.

Конституція України гарантує судовий захист місцевого самоврядування (ст. 145 Конституції).

Згідно ст. 46 КАС України сторонами в адміністивній справі можуть бути громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, суб`єкти владних повноважень.

Відповідно до ст. 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в т.ч. на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Стаття 19 КАС України передбачає право будь-якої юридичної особи (суб`єкта публічного чи приватного права) на звернення до адміністративного суду за єдиного обмеження, якщо для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, право органу місцевого самоврядування на звернення до адміністратвиного суду з позовом до органу державної влади з метою захисту нтересів відповідної територіальної громади гарантується Конституцією та законами України.

У рішенні Конституційного Суду України №12-РП/2002 від 18 червня 2002 визначено, що положення ч. 1 ст. 140 Конституції України визначено місцеве самоврядування як право територіальної громади (первинного суб`єкта місцевого самоврядування, основного носія його функцій і повноважень) вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Відповідно до Європейської хартії місцевого самоврядування (ритифікована відповідно до Закону від 15.07.1997 №452/97-ВР) органи місцевого самоврядування в межах закону мають право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене зі сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу

У даній справі, Сичавська сільська рада як орган місцевого самоврядвання звернулась до суду з даним позовом з метою захисту інтересів територіальної громади у правовідносинах із суб`єктом владних повноважень.

Окрім того, колегія суддів зазначає, що в прохальній частині апеляційної скарги Кабінет Міністрів України просить суд скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове про відмову в задоволенні позовних вимог.

Щодо доводів апеляційної скарги Южненської міської ради про закриття провадження у справі, то колегія суддів вважає, що, незважаючи на ту обставину, що Сичавська сільська рада увійшла до складу Южненської ОТГ, остання мала на час звернення право подання такого позову, що вище зазначено колегією суддів.

Стаття 319 КАС України передбачає підстави для закриття провадження у справі та визначає, що закриття провадження у справі на стадії апеляційного розгляду справи можливе з підстав, визначених ст. 238 КАС України.

У статті 238 КАС України визначено перелік підстав для закриття провадження у справі, проте, зазначена норма закону не передбачає підстави для закриття провадження у справі у разі втрати позивачем своїх повноважень щодо представництва інтересів в суді, як на те послався скаржник Южненська міська рада.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року в частині задоволених вимог підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову в задоволенні позову.

В решті рішення суду слід залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Кабінету Міністрів України задовольнити.

Апеляційну скаргу Южненської міської ради Одеського району Одеської області задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 серпня 2021 року в частині задоволених позовних вимог про визнання протиправним та нечинним розпорядження Кабінету Міністрі України від 27.05.2020 №623-р скасувати та ухвалити в цій частині нове судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

В решті рішення суду залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Мєзєнцев Є.І.

Файдюк В.В.

Повний текст виготовлено: 10 листопада 2021 року.