Справа № 160/10233/20
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2021-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

08 листопада 2021 року м. Дніпросправа № 160/10233/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Олефіренко Н.А., Юрко І.В.,

секретар судового засідання Солодкова К.А.

за участі позивача ОСОБА_1

представника позивача Гуцала Р.С.

представника відповідача Борисенка А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 р. (суддя Врона О.В., повне судове рішення складено 12.07.2021 р.) в справі № 160/10233/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі ГУНП) про визнання протиправним та скасування наказу від 26.06.2020 р. № 997к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП» в частині застосування до поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; визнання протиправним та скасування наказу від 22.07.2020 р. № 198о/с в частині його звільнення зі служби за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України); поновлення в Національній поліції на посаді поліцейського з логістики логістики відділення № 2 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області із збереженням спеціального звання старший сержант; стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в розмірі, передбаченому законодавством.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 р. позов задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ від 26.06.2020 року №997к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП» в частині застосування до поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції; визнано протиправним та скасовано наказ від 22.07.2020 року №198о/с «По особовому складу» в частині звільнення за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0045746) поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області; поновлено ОСОБА_1 в Національній поліції на посаді поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області зі збереженням спеціального звання старший сержант, з 23 липня 2020 року; стягнуто з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 23 липня 2020 року по 29 червня 2021 року у розмірі 124 666,65 грн. з відрахуванням податків та обов`язкових платежів.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав необґрунтованості висновків суду першої інстанції, неправильного застосування норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Апелянт вважає неправильним висновок суду першої інстанції про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування. При цьому зазначає, що звернення працівників СРПП Покровського ВП від 25.03.2020 р., яке стало підставою для призначення службового розслідування, таким, що не підлягає розгляду, не визнавалось, наказ ГУНП № 760 від 29.04.2020 р. про організацію проведення службового розслідування не скасовано, не визнавався протиправним, тому повинен бути виконаний. Не зазначення у вступній частині висновку службового розслідування номера та дати наказу про зміну складу дисциплінарної комісії не спростовує факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Судом першої інстанції не надано належної правової оцінки доказам, якими підтверджено наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку. Висновками службового розслідування підтверджено порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у не забезпеченні ведення журналу реєстрації дорожніх листів, внесенні до дорожніх листів та журналу виїзду та заїзду автотранспорту за інших осіб, у розпорядження яких надавались транспортні засоби для виконання службових завдань, відомостей, що не відповідають реальним показникам пробігу транспортних засобів, та об`ємів витраченого пального, а також не забезпечення економного використання бензину у підрозділі поліції.

Відповідно до норм Дисциплінарного статуту Національної поліції поняття «службова дисципліна» включає в себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотриматися положень чинного законодавства та Присяги.

Позивач в силу свого службового статусу як поліцейський був зобов`язаний не допускати дій, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших стосунків, які носять корисливий або протиправний характер.

ОСОБА_1 скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків, тому такі дії є несумісними з вимогами, що пред`являються до особистих та моральних якостей працівника поліції.

Вважає, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права в частині стягнення з ГУНП на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу на підставі Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 08.02.1995 р., та незастосування Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом МВС від 06.04.2016 р. № 260, а також постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 р. № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» як спеціальних норм, які підлягають застосуванню при визначенні структури, порядку та умов грошового забезпечення поліцейських. Передбачені законодавством про працю норми оплати і порядок вирішення спорів не поширюються на поліцейських.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Позивач та його представник в судовому засіданні просили в задоволенні апеляційної скарги відмовити.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, представника позивача, представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу на посаді поліцейського з логістики логістики Покровського відділення Нікопольського відділу поліції.

Стосовно позивача було проведено службове розслідування та складено висновок службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП, затверджений 25.06.2020 року т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області підполковником поліції Т.Волковим.

26.06.2020 року ГУНП винесено наказ №997к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Покровського відділення Нікопольського відділу поліції ГУНП», яким за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пункту 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 10 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 9, 11 та 12 розділу ІІІ Порядку використання й зберігання транспортний засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 року № 757, посадової інструкції, Присяги працівника поліції, що виразилося у не забезпеченні ведення журналу реєстрації дорожніх листів, внесенні до дорожніх листів та журналу виїзду та заїзду автотранспорту за інших осіб, у розпорядження яких надавались транспортні засоби для виконання службових завдань, відомостей, що не відповідають реальним показникам пробігу транспортних засобів, та об`ємів витраченого пального, а також не забезпечення економного використання бензину у підрозділі поліції, застосовано до поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

22.07.2020 року ГУНП винесено наказ №198 о/с, яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0045746), поліцейського з логістики логістики Покровського відділення Нікопольського відділу поліції, з 22.07.2020 року звільнено зі служби за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Також судом першої інстанції встановлено, що підставою для службового розслідування стало колективне звернення поліцейських СРПП Покровського ВП, адресоване 25.03.2020 року до Національної поліції України, щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП у частині: встановлення показників кількості адміністративних протоколів, що мають бути складені протягом певного періоду; неефективного використання службового транспорту, а також невжиття відповідних заходів реагування за фактами незаконного обігу наркотичних засобів та незаконної діяльності гральних закладів і пунктів прийому металобрухту на території міста Покрова (вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 року).

Звернення підписано анонімною особою ОСОБА_2 , а особою, яка звертається зі зверненням, визначено співробітники СРПП Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Стосовно вказаного звернення складено рапорт заступником начальника ГУНП в Дніпропетровській області та передано на резолюцію до начальника ГУНП в Дніпропетровській області, яким надано дозвіл на проведення службового розслідування.

29.04.2020 року ГУНП в Дніпропетровській області винесено наказ №760 «Про організацію проведення службового розслідування», яким призначено службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП. Підставою для прийняття наказу про проведення службового розслідування визначено колективне звернення вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 року.

Проаналізувавши норми права, які є обов`язковими для використання в роботі працівниками ГУНП в Дніпропетровській області, суд першої інстанції дійшов висновку, що анонімні звернення не підлягають розгляду працівниками ГУНП, анонімні звернення не можуть бути підставою для проведення службового розслідування, оскільки порушуються права особи, щодо якої проводиться службове розслідування, через відсутність обґрунтованої підстави для проведення такого розслідування.

Враховуючи ці висновки, а також той факт, що звернення вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 року не містило повідомлень про порушення Закону України «Про запобігання корупції», суд першої інстанції вважав, що розгляд цього звернення не мав бути здійснений відповідачем.

Також судом першої інстанції зазначено, що підставою для прийняття наказу про проведення службового розслідування не визначено жодної з переліку підстав, передбачених ч. 2 р. ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 р. №893.

Оскільки відповідачем у наказі від 29.04.2020 року №760 чітко визначено підставою проведення службового розслідування колективне звернення вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 року, яке за своєю суттю не є колективним, оскільки підписано лише однією невстановленою особою ОСОБА_2 , за своєю суттю вказане звернення є анонімним та не підлягає розгляду, а тим більше реагуванню працівниками ГУНП в вигляді службового розслідування, суд першої інстанції дійшов висновку про порушення процедури проведення службового розслідування, оформленого висновком службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП, затвердженим 25.06.2020 року т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області підполковником поліції Т.Волковим, оскільки таке службове розслідування проведено за відсутності підстави для його проведення, визначеної чинним законодавством.

Крім того, судом першої інстанції вказано, що в описовій частині висновку в порушення Порядку №893 не зазначено всіх реквізитів наказів, які стали підставою для проведення службового розслідування стосовно позивача.

Врахувавши приведені обставини, суд першої інстанції вважав, що відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування стосовно визначення у висновку службового розслідування підстав для проведення службового розслідування та порушенні права особи, щодо якої проводиться службове розслідування бути обізнаним про підстави та розпорядчі документи, винесені для належного проведення службового розслідування.

Встановлені порушення процедури проведення службового розслідування, відсутність підстав для прийняття наказу про проведення службового розслідування стосовно позивача стали підставою для висновку про протиправність проведеного службового розслідування, оформленого висновком службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП, затвердженим 25.06.2020 року т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області підполковником поліції Т.Волковим.

Протиправність проведеного службового розслідування та відсутність підстав для прийняття наказу про проведення службового розслідування, на думку суду першої інстанції, нівелює подальші наслідки та факти, встановлені таким службовим розслідуванням.

Приведені обставини покладено судом першої інстанції в обґрунтування висновку про протиправність наказів відповідача (дисциплінарного та по особовому складу) та, відповідно, про наявність підстав для поновлення позивача на посаді, з якої його звільнено.

При визначенні суми грошового забезпечення за час вимушеного прогулу судом першої інстанції застосовано як Порядок № 100, так й Порядок №260, відповідно до якого грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів відповідного 1 місяця їх служби.

Врахувавши відомості, які містяться у довідці ГУНП в Дніпропетровської області від 17.03.2021 року №1106 та якою підтверджено, що грошове забезпечення позивача складало станом на день звільнення у травні 2020 року 10190,99 грн., у червні 2020 року 10675,99 грн., суд першої інстанції розрахував розмір місячного грошового забезпечення в сумі 10433,49 грн., середньоденне грошове забезпечення в сумі 535,05 грн. (20866,98 грн./39 робочих днів за останні 2 місяці, що передують звільненню), та обчислив суму грошового забезпечення за час вимушеного прогулу з 23.07.2020 року до дати винесення судом рішення про поновлення позивача на посаді у розмірі 124666,65 грн. (233 дні х 535,05 грн.).

Суд визнає приведені висновки обґрунтованими, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в Національній поліції України на посаді поліцейського з логістики логістики Покровського відділення Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.

Позивач мав спеціальне звання старший сержант поліції.

Позивачем прийнято присягу працівника Національної поліції України.

Наказом ГУНП від 29.04.2020 р. №760 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за фактом можливих неправомірних дій окремих поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП.

Службове розслідування призначено на підставі колективного звернення вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 р.

Висновком службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП, затвердженим 25.06.2020 р. т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області, за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 10 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 9, 11 та 12 розділі ІІІ Порядку використання й зберігання транспортних засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 р. № 757, посадової інструкції, Присяги працівника поліції, що виразилось у не забезпеченні ведення журналу реєстрації дорожніх листів, внесенні до дорожніх листів та журналу виїзду та заїзду автотранспорту за інших осіб, у розпорядження яких надавались транспортні засоби для виконання службових завдань, відомостей, що не відповідають реальним показникам пробігу транспортних засобів та об`ємів витраченого пального, а також не забезпеченні економного використання бензину у підрозділі поліції, запропоновано застосувати до поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 26.06.2020 р. №997к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Покровського відділення Нікопольського відділу поліції ГУНП» за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог пункту 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 10 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 9, 11 та 12 розділу ІІІ Порядку використання й зберігання транспортний засобів Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.09.2017 року № 757, посадової інструкції, Присяги працівника поліції, що виразилося у не забезпеченні ведення журналу реєстрації дорожніх листів внесенні до дорожніх листів та журналу виїзду та заїзду автотранспорту за інших осіб, у розпорядження яких надавались транспортні засоби для виконання службових завдань, відомостей, що не відповідають реальним показникам пробігу транспортних засобів, та об`ємів витраченого пального, а також не забезпечення економного використання бензину у підрозділі поліції, застосовано до поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

На виконання зазначеного дисциплінарного наказу ГУНП в Дніпропетровській області видано наказ від 22.07.2020 р. №198 о/с, яким старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0045746), поліцейського з логістики логістики Покровського відділення Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, з 22.07.2020 р. звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

За приписами пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я.

Частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут).

За приписами частини першої статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин першої третьої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

За змістом пункту 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку №893 передбачено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про:

внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції»;

ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку.

Єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян встановлено Порядком розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ від 15.11.2017 року №930 (далі Порядок № 930).

Пунктом 4 Порядку № 930 визначено, що розгляд звернень та особистий прийом громадян в органах та підрозділах поліції є складовою механізму реалізації прав громадян на внесення до органів державної влади пропозицій щодо поліпшення їх діяльності, виявлення недоліків у роботі, оскарження дій посадових осіб та органів державної влади.

Пунктом 5 Порядку № 930 передбачено, що громадяни України мають право звернутися до органів (підрозділів) поліції, їх керівників із зауваженнями, скаргами та пропозиціями з питань, пов`язаних з діяльністю Національної поліції України, підприємств, установ та організацій, що належать до сфери її управління, із заявами або клопотаннями про реалізацію своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів, а також зі скаргами про їх порушення.

Відповідно до пункту 22 Порядку № 930 у разі якщо заявник не називає свого прізвища, імені, по батькові, звернення реєструється як анонімне і розгляду не підлягає.

Згідно з пунктом 41 Порядку № 930 анонімні звернення відповідно до статті 8Закону України «Про звернення громадян» розгляду не підлягають (крім анонімних повідомлень про порушення Закону України «Про запобігання корупції»).

Анонімні звернення після реєстрації доводяться до відома керівників органів (підрозділів) поліції для врахування під час здійснення покладених на них завдань і функцій.

Пунктом 42 Порядку визначено, що працівником поліції без зазначення авторства (анонімно) може бути надано відповідне повідомлення, яке підлягає розгляду відповідно до статті 53 Закону України «Про запобігання корупції».

Таким чином, анонімні звернення не підлягають розгляду працівниками ГУНП, анонімні звернення не можуть бути підставою для проведення службового розслідування.

Судом встановлено, що в цьому випадку службове розслідування призначено на підставі колективного звернення поліцейських СРПП Покровського ВП від 25.03.2020 р., підписаного особою на ім`я « ОСОБА_2 » та адресованого Національній поліції України, щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП стосовно встановлення показників кількості адміністративних протоколів, що мають бути складені протягом певного періоду; неефективного використання службового транспорту, а також невжиття відповідних заходів реагування за фактами незаконного обігу наркотичних засобів та незаконної діяльності гральних закладів і пунктів прийому металобрухту на території міста Покрова, яке зареєстроване за вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 р.

Оскільки звернення вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 р. не містило повідомлень про порушення Закону України «Про запобігання корупції», є правильним висновок суду першої інстанції, що розгляд цього звернення не міг здійснюватися відповідачем.

В цьому випадку в наказі № 760 від 29.04.2020 р. підставою проведення службового розслідування зазначено саме колективне звернення вх. №Кол-2850 від 23.04.2020 р., яке, як правильно вказано судом першої інстанції, за своєю суттю не є колективним та є анонімним, оскільки підписано однією невстановленою особою на ім`я « ОСОБА_2 », проте не визначено жодної з підстав, передбачених пунктом 2 розділу ІІ Порядку №893.

Відтак, проведення службового розслідування за відсутності підстав, визначених чинним законодавством, обумовлює висновок про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, оформленого висновком службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП, затвердженим 25.06.2020 р. т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області.

Крім того, на користь висновку суду першої інстанції про порушення відповідачем процедури призначення та проведення службового розслідування свідчить факт недотримання відповідачем вимог Порядку № 893 при оформлення результатів службового розслідування.

За змістом пункту 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції, а також закладах вищої освіти із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджене наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 р. за № 1356/32808, (далі Положення).

Відповідно до пунктів 2 - 4 Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення (далі - уповноважений керівник), одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Реченням першим пункту 11 Положення визначено, що унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії.

Пунктом 2 розділу VI Порядку № 893 встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з пунктом 3 розділу VI Порядку № 893 у вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для проведення службового розслідування;

форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.

В цьому випадку наказом ГУНП від 24.06.2020 р. №1053 «Про внесення змін до наказу ГУНП від 29.04.2020 року №960» внесено зміни до персонального складу дисциплінарної комісії, реквізити якого не зазначено в описовій частині висновку службового розслідування

Відтак, в описовій частині висновку в порушення Порядку №893 не зазначено всіх реквізитів наказів, які стали підставою для проведення службового розслідування стосовно позивача, тобто відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування в частині визначення у висновку службового розслідування підстав для проведення службового розслідування та порушенні прав особи, щодо якої проводиться службове розслідування бути обізнаним про підстави та розпорядчі документи, винесені для належного проведення службового розслідування.

Сукупність приведених обставин вказує на обґрунтованість висновку суду першої інстанції, що встановлені порушення процедури проведення службового розслідування, відсутність підстав для прийняття наказу про проведення службового розслідування стосовно позивача свідчать про протиправність проведеного службового розслідування, оформленого висновком службового розслідування за фактом можливих неправомірних дій поліцейських Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП, затвердженим 25.06.2020 р. т.в.о. начальника ГУНП в Дніпропетровській області.

Відповідно, суд погоджує висновок суду першої інстанції, що протиправність проведеного службового розслідування та відсутність підстав для прийняття наказу про проведення службового розслідування нівелює подальші наслідки та факти, встановлені таким службовим розслідуванням.

Відтак, суд визнає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про протиправність наказу від 26.06.2020 р. №997к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП» в частині застосування до поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, а також про протиправність наказу від 22.07.2020 р. №198о/с в частині звільнення позивача за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Доводи апелянта про неправильний висновок суду першої інстанції про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування спростовані приведеними вище висновками суду.

Посилання апелянта на те, що звернення працівників СРПП Покровського ВП від 25.03.2020 р., яке стало підставою для призначення службового розслідування, таким, що не підлягає розгляду, не визнавалось, наказ ГУНП № 760 від 29.04.2020 р. про організацію проведення службового розслідування не скасовано, не визнавався протиправним, тому повинен бути виконаний, є незмістовними, як й ті, що не зазначення у вступній частині висновку службового розслідування номера та дати наказу про зміну складу дисциплінарної комісії не спростовує факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оскільки відповідач при призначенні, проведенні службового розслідування та формулюванні висновків службового розслідування діяв не у спосіб, що передбачений діючим законодавством, то рішення, прийняті на підставі такого службового розслідування, є незаконними.

Не оскарження позивачем наказу про призначення службового розслідування жодним чином не спростовує протиправності рішень, прийнятих за результатами службового розслідування, проведеного із порушенням вимог законодавства.

Той факт, що звернення, на підставі якого проведено службове розслідування, не визнавалось таким, що не підлягає розгляду, також немає правового значення у контексті спірних правовідносин, адже анонімне звернення за будь-яких умов, за виключенням випадку анонімних повідомлень про порушення Закону України «Про запобігання корупції», не може розглядатися державним органом.

Посилання відповідача на не надання належної правової оцінки доказам, якими підтверджено наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, суд також визнає необґрунтованими, позаяк недотримання суб`єктом владних повноважень процедури призначення службового розслідування, зокрема, призначення службового розслідування за відсутності підстав, встановлених законом, вказує на протиправність проведення службового розслідування та нівелює подальші наслідки та факти, встановлені таким службовим розслідуванням.

Відповідно до частини першої статті 235 КЗпП у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Оскільки судом першої інстанції правильно визнано протиправним та скасовано наказ про звільнення позивача, є правильним висновок суду першої інстанції про поновлення позивача на тій посаді, з якої його звільнено, - поліцейського з логістики логістики Покровського відділення поліції Нікопольського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області з 23.07.2020 р.

Відповідно до частини другої статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Апелянтом у спростування висновків суду першої інстанції в частині стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу зазначено про незастосування Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженого наказом МВС від 06.04.2016 р. № 260, (далі Порядок № 260) а також постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 р. № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» як спеціальних норм, які підлягають застосуванню при визначенні структури, порядку та умов грошового забезпечення поліцейських. Передбачені законодавством про працю норми оплати і порядок вирішення спорів не поширюються на поліцейських.

У спростування таких доводів апелянта суд зазначає, що судом першої інстанції при розрахунку середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу застосовано Порядок № 260, зокрема, порядку обчислення грошового забезпечення поліцейських (з розрахунку календарних днів відповідного 1 місяця їх служби).

Таким чином, судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права в частині визначення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, а апелянтом не спростовуються саме розмір стягнутого на користь позивача грошового забезпечення.

Підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Оскільки ця справа стосується питання прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а позивач не є службовою особою, яка у значенні Закону України «Про запобігання корупції» займає відповідальне та особливо відповідальне становище, ця справа є справою незначної складності у розумінні пункту 1 частини шостої статті 12 КАС України в редакції, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС України не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 р. в справі № 160/10233/20 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 р. в справі № 160/10233/20 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на службі, стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати прийняття 08.11.2021 р. та відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 328 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено 10.11.2021 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя Н.А. Олефіренко

суддя І.В. Юрко