Справа № 420/19364/21
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2021-11-12 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 листопада 2021 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНСТАНТА-МАРІН» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, про коригування митної вартості товарів за №UA500500/2020/500033/2 від 22.09.2020 року та картки відмови у митному оформлені товарів №UA500500/2020/50060, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНСТАНТА-МАРІН» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, про коригування митної вартості товарів за №UA500500/2020/500033/2 від 22.09.2020 року та картки відмови у митному оформлені товарів №UA500500/2020/50060.

Ухвалою суду від 27.10.2021 року позовну заяву залишено без руху та зобов`язано заявника протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали, усунути недоліки, а саме:

- належні докази звернення до суду із даними вимогами в межах строку, встановленого законом;

- позивачем не вірно вказано код ЄДРПОУ Відповідача, а також не зазначено офіційну електронну адресу або адреса електронної пошти Відповідача;

- докази про доплату судового збору у розмірі 2270,00 грн. за подання даної позовної заяви.

Від позивача надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 27.10.2021, щодо якої, суд частково погоджується із доводами, які зазначені в ній, а саме, щодо строку звернення до суду.

Щодо іншої частини заяви, суд зазначає наступне.

1. Позивачем у заяві зазначено, що суд безпідставно звинувачує позивача у невірному зазначенні даних відповідача.

Суд зазначає, що як вбачається із позовної заяви, Позивачем у якості відповідача зазначена Одеська митниця Держмитслужби з кодом 9 (дев`ять цифр), коли вірний код Одеської митниці Держмитслужби - (вісім цифр).

2. Щодо сплати судового збору за подання позовної заяви з вимоги майнового та немайнового характеру.

Так, Позивач у заяві зазначає, що не вважає даний позов майновий і таким що потребує визначення ціни позову та посилається на постанову Верховного суду від 18.02.2020 року по справі №320/3053/19.

Суд не погоджується із даною позицією Позивача, з огляду на наступне.

Як вбачається із постанови Верховного суду від 16.03.2020 року по справі № №1.380.2019.001962, відповідно до якої, судова палата звернула увагу, що спірним питанням, яке стало предметом касаційного розгляду, є правильність визначення ціни позову виходячи з якої має бути сплачено судовий збір за позовними вимогами майнового характеру про оскарження рішень про коригування митної вартості.

Верховний Суд зазначив, що окремі рішення, прийняті суб`єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи. Зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи. Відповідно, вимоги до суду щодо оскарження такого рішення спрямовані на захист порушеного права в публічно-правових відносинах саме з метою збереження належного особі майна. Оскільки безпосереднім наслідком винесення рішення про коригування митної вартості є зміна складу майна позивача, вимоги про скасування такого рішення суб`єкта владних повноважень є майновими.

На день подання ФОП до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру ставка судового збору становила 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9 605 грн).

Виходячи з наведеного для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду з вимогами майнового характеру, важливе значення має встановлення розміру ціни позову. Неправильне визначення ціни позову може призвести до необґрунтованого відкриття провадження у справі або навпаки до необґрунтованого повернення поданої заяви/скарги.

З аналізу правових норм МКУ та ПКУ випливає, що митна вартість товару для декларанта є базою оподаткування ПДВ та митними платежами. На митні органи з метою виконання та досягнення митних цілей покладено функціональні обов`язки з контролю за правильністю визначення платником митної вартості товарів. Якщо за наслідками такого контролю встановлено, що митну вартість визначено неправильно, орган доходів і зборів приймає рішення про коригування митної вартості, унаслідок якого пропорційно змінюється і розмір належних до сплати митних платежів та ПДВ.

Тобто визначена в рішенні контролюючого органу митна вартість товару безпосередньо не впливає на майновий стан декларанта. Майновий інтерес для нього становить той розмір митних платежів та інших податків, який він має доплатити проти розміру таких платежів, визначених на підставі заявленої ним митної вартості товарів при декларуванні. Обсяг грошового (вартісного) виразу зміни складу майна позивача в цих спорах збігається з сумою різниці митних платежів та інших податків, яку він має доплатити.

Таким чином, судова палата визнала за необхідне сформулювати новий правовий висновок: при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову в розумінні пп. 1 п. 3 частини другої ст. 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні. Раніше вважалося, що розрахунок належного до сплати судового збору при оскарженні рішень про коригування митної вартості товарів має здійснюватися з урахуванням розміру різниці між митною вартістю, що була розрахована позивачем, та митною вартістю, що була визначена оскаржуваними рішеннями.

Враховуючи зазначене, в ухвалі суду від 27.10.2021 року по даній справі, суд дійшов вірного висновку, що Позивачем заявлено вимогу майнового та немайнового характеру.

Таким чином, Позивачу необхідно виконати вимоги ухвалу суду від 27.10.2021 року в частині зазначення вірного коду ЄДРПОУ Відповідача та надання доказів про доплату судового збору у розмірі 2270,00 грн. за подання даної позовної заяви

Частина 2 ст.44 КАС України, покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи зазначене, суд вважає занеобхідне продовжити строк на виконання ухвали суду від 27.10.2021 року та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. ст. 161, 169, 171, 241-243 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Продовжити строк для усунення недоліків адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНСТАНТА-МАРІН» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень, про коригування митної вартості товарів за №UA500500/2020/500033/2 від 22.09.2020 року та картки відмови у митному оформлені товарів №UA500500/2020/50060.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Бутенко