Справа № 640/17351/19
Суддя: Чаку Євген Васильович
Дата ухвалення: 2021-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 листопада 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Чаку Є.В.,

суддів: Федотова І.В., Сорочка Є.О.

за участю секретаря Ковтун К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 , Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року у задоволені заяви позивача про забезпечення позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року залишено без змін, а апеляційну скаргу позивача - залишено без задоволення.

В подальшому позивачем було подано до суду заяву про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року. У вказаній заяві ОСОБА_1 просив роз`яснити резолютивну частину постанови в частині того, що постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Також заявником було подано доповнення до заяви про роз`яснення постанови, в якому зазначено, що зміст заяви про забезпечення позову виключав для суду процесуальну можливість відмови у зупиненні дії рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва від 09.07.2019 №151. Заявник зазначив, що здійснюючи розгляд апеляційної скарги суд не тільки не дослідив рішення КДКА м.Києва, а й не долучив його до матеріалів справи. Крім того на переконання ОСОБА_1 суд вирішуючи справу не навів у постанові, не дослідив та не дав належної оцінки вказаній позивачем одній-єдиній ознаці протиправності оскаржуваного рішення КДКА. Також заявник вважає, що при вирішенні справи суд не взяв до уваги висновків щодо застосування норм пункту 2 частини 2 ст.150 КАС України, викладених у постанові Верховного Суду від 29.01.2021 у справі №640/9167/19, у постанові Верховного Суду від 13.03.2020 у справі №1740/2484/18 та навпаки застосував постанову Верховного Суду від 20.04.2021 у даній справі. Також заявник вважає, що судом внесено у текст постанови неправдиві твердження.

Розгляд вказаної заяви призначено у відкритому судовому засіданні на 10 листопада 2021 року о 12:50.

У судове засідання представники сторін не прибули, про час, місце та дату судового засідання були повідомлені належним чином.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення заяви про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року у справі № 640/17351/19, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

Розглянувши вказану заяву колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення виходячи з наступного.

Згідно ч. 2, 3 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Статтею 254 КАС України передбачено порядок роз`яснення судового рішення.

Відповідно до ч. 1ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання (ч.2ст. 254 КАС України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2019 року у справі №800/203/17 зазначила наступне: «Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення».

З огляду на зазначене, ч. 1 ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення наведеної норми, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Так, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

В заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Колегія суддів зазначає, що в постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року чітко та зрозуміло викладено зміст такого судового рішення, рішення викладено з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

Зі змісту заяви про роз`яснення постанови вбачається, що позивач фактично просить роз`яснити не постанову суду, а порядок її оскарження, що виключає застосування механізму, визначеного ст.254 КАС України.

У доповненні заяви про роз`яснення постанови суду ОСОБА_1 зазначив: зміст заяви про забезпечення позову виключав для суду процесуальну можливість відмови у зупиненні дії рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва від 09.07.2019 №151; здійснюючи розгляд апеляційної скарги суд не тільки не дослідив рішення КДКА м.Києва, а й не долучив його до матеріалів справи; суд вирішуючи справу не навів у постанові, не дослідив та не дав належної оцінки вказаній позивачем одній-єдиній ознаці протиправності оскаржуваного рішення КДКА; при вирішенні справи суд не взяв до уваги висновків щодо застосування норм пункту 2 частини 2 ст.150 КАС України, викладених у постанові Верховного Суду від 29.01.2021 у справі №640/9167/19, у постанові Верховного Суду від 13.03.2020 у справі №1740/2484/18 та навпаки застосував постанову Верховного Суду від 20.04.2021 у даній справі; судом внесено у текст постанови неправдиві твердження.

Колегія суддів вважає, що всі перелічені доводи ОСОБА_1 наведені у заяві про роз`яснення постанови суду та доповненні до заяви про роз`яснення свідчать про те, що позивач фактично не погоджується з рішенням суду.

У разі незгоди з законністю судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення до суду вищої інстанції.

Крім того, суд зазначає, що у своїй заяві заявник фактично просить роз`яснити мотивувальну частину постанови, проте суд зауважує, що роз`ясненню підлягає рішення, зміст якого є незрозумілим щодо виконання, мотиви ж прийняття рішення не роз`яснюються.

Колегія суддів вважає за необхідне вказати, що здійснюючи судочинство Європейський суд з прав людини в рішенні від 18 липня 2006 р. у справі "Проніна проти України" зазначив, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов`язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довод. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення (CASE OF Svetlana Vladimirovna PRONINA against Ukraine (Application no. 63566/00)).

Натомість, у постанові Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року наведено мотиви її прийняття, надано оцінку ключовим доводам заявника та застосовано до спірних правовідносин релевантні джерела права.

Суд вважає, що оскільки постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2021 року залишено без змін, а апеляційну скаргу позивача - залишено без задоволення, її резолютивна частина, є зрозумілою, не містить неповноти, неточностей чи суперечностей, то відсутні підстави для її роз`яснення, а тому заява про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 30 вересня 2020 року не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 254 КАС України, колегія суддів, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 вересня 2021 року відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя: Є.В. Чаку

Судді: І.В. Федотов

Є.О. Сорочко