Справа № 420/18482/21
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2021-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 листопада 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Глуханчука О.В., розглянувши в порядку письмового провадження заперечення Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження,

ВСТАНОВИВ:

05 жовтня 2021 року до суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, у якому позивач просить суд:

визнати протиправною та скасувати Постанову Управління державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради № 240/21 по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року;

визнати протиправним та скасувати Припис Управління державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 294/21 від 14.09.2021 року;

стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Управління державного архітектурно- будівельного контролю Одеської міської ради на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у розмірі 1 816 гривень 00 копійок та витрати по сплаті судового збору за забезпечення позову у розмірі 681 гривня 00 копійок.

Ухвалою суду від 07 жовтня 2021 року адміністративний позов було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю вимогам ч. 1 ст. 161 КАС України, а саме - не надання позивачем разом із позовом примірнику цього позову з додатками для відповідача.

13 жовтня 2021 року позивачем через канцелярію суду подано заяву про усунення недоліків позову (за вхід. № 56899/21), до якої доданий примірник адміністративного позову з додатками для відповідача.

Ухвалою суду від 18 жовтня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення сторін, відповідно ч. 5 ст. 262 КАС України. Визначено відповідачу строк для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. Встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі.

Копію ухвали суду про відкриття провадження у справі відповідач отримав засобами електронного зв`язку 26 жовтня 2021 року.

02 листопада 2021 року відповідачем через канцелярію суду подано заперечення щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження з клопотанням про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

В обґрунтування наданих заперечень представник відповідача зазначив, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування та обсягом доказів зазначена справа не є справою незначної складності та підлягає розгляду у порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 12 ст. 171 КАС України, якщо суд в ухвалі про відкриття провадження у справі за результатами розгляду відповідного клопотання позивача вирішує розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, суд визначає строк відповідачу для подання заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, який не може бути меншим п`яти днів з дня вручення ухвали.

Згідно з ч. 7 ст. 262 КАС України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Отже, у відповідності з наведеними нормами КАС України, клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін в порядку загального позовного провадження подано з дотриманням встановленого строку.

Розглянувши клопотання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, суд дійшов наступного.

Частиною першою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до ч. 3 ст. 12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України, питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Позивач разом із позовною заявою клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін не надавав, з огляду на що та відповідно до ст. 12 КАС України, критеріїв, визначених ч. 3 ст. 257 КАС України, розгляд справи було призначено без повідомлення сторін, відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України.

Згідно з ч. 4 ст. 260 КАС України, якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

При вирішенні питання щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд також враховує те, що 26 жовтня 2021 року через канцелярію суду надійшла заява від ОСОБА_2 (через представника - адвоката Кострич М.П.) про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

Заява обґрунтована тим, що спірні правовідносини стосуються нерухомого майна квартири за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому, ОСОБА_2 є співвласником вказаної квартири у розмірі 1/2 частки. Натомість дії позивача по справі - ОСОБА_1 , щодо реконструкції квартири за відсутності дозвільної документації та з порушенням будівельних норм, призвели до порушення прав ОСОБА_2 , яка позбавлена можливості користуватись своєю часткою у вказаній квартирі.

Також ОСОБА_2 зазначила, що реконструкція квартири проведена без її згоди та з метою захисту своїх прав вона звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про порушення ОСОБА_1 містобудівного законодавства.

За результатами розгляду вказаного звернення відповідачем було проведено позапланову перевірку, внаслідок якої прийнято постанову № 240/21 по справі про адміністративне правопорушення від 28.09.2021 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 294/21 від 14.09.2021 року, які оскаржуються позивачем у даній справі.

Дослідивши зміст позовних вимог та заяву ОСОБА_2 про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, судом встановлено підстави для задоволення заяви та залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 .

Судом встановлено, що предметом позову у даній справі є правомірність постанови по справі про адміністративне правопорушення № 240/21 від 28.09.2021 року та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 294/21 від 14.09.2021 року, які прийняті за результатами позапланової перевірки на об`єкті будівництва: «Реконструкція квартири з поділом на дві окремі квартири за адресою: АДРЕСА_1 ».

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є співвласниками (спільна часткова власність) об`єкту нерухомого майна: квартира за адресою: АДРЕСА_1 , у розмірі Ѕ частки.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно з ч. 2 ст. 49 КАС України, про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

При цьому, статтею 50 КАС України визначені наслідки незалучення у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Так, якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява.

У разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.

На підставі викладеного, враховуючи, що рішення суду за результатами розгляду даної адміністративної справи може вплинути на права та обов`язки ОСОБА_2 , суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення її заяви та залучення ОСОБА_2 до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 51 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, мають права та обов`язки, визначені у статті 44 цього Кодексу, зокрема, ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

За приписами ст. 165 КАС України треті особи мають право подавати пояснення щодо позову або відзиву.

У поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

На підставі викладеного, враховуючи заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, критерії, визначені ч. 3 ст. 257 КАС України, зокрема, залучення до участі у справі третьої особи, необхідність вирішення питання про витребування доказів, встановлення відповідних обставин справи безпосередньо в учасників справи, тощо, суд вважає необхідним задовольнити заяву відповідача та призначити розгляд цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 260 КАС України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Згідно вимог ч. 1 ст. 179 КАС України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.

У відповідності з ч. 1 ст. 180 КАС України, підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 181 КАС України, якщо розгляд справи у випадках, визначених цим Кодексом, починається спочатку, суд призначає та проводить підготовче засідання спочатку в загальному порядку.

Отже, суд вважає необхідним зазначену справу розглядати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання, а також встановленням учасникам справи строків на подання заяв по суті справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 44, 49-51, 179-181, 248, 256-258, 260-262, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_2 про вступ у справу у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача задовольнити.

Залучити до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ; АДРЕСА_2 ).

Заяву Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задовольнити.

Розгляд адміністративної справи № 420/18482/21 за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 , про визнання протиправними та скасування постанови та припису проводити за правилами загального позовного провадження.

Розпочати спочатку розгляд адміністративної справи № 420/18482/21 зі стадії відкриття провадження у справі.

Підготовче засідання призначити на 06 грудня 2021 року о 10 годині 30 хвилин у приміщенні Одеського окружного адміністративного суду за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, 14, зала судових засідань №22.

Роз`яснити учасникам справи, що під час дії карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів з метою попередження поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19, учасники справи мають право подати заяви/клопотання про розгляд справ у порядку письмового провадження або в режимі відеоконференції, у т.ч. поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, відповідно до частини четвертої статті 195 КАС України.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання цієї ухвали. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення.

Встановити третій особі семиденний строк з дати отримання цієї ухвали для подання пояснень до позовної заяви та відзиву на позовну заяву, копії яких одночасно з поданням до суду повинні бути надіслані іншим учасникам справи.

Зазначити учасникам справи, що копії заяв по суті справи одночасно з поданням до суду повинні бути надіслані іншим учасникам справи; документи, що підтверджують надіслання подаються до суду.

Повідомити учасникам справи про можливість подання заяв по суті справи засобами електронної пошти: або .

Веб-адреса сторінки Одеського окружного адміністративного суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://adm.od.court.gov.ua/sud1570/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.В. Глуханчук