Справа № 340/8737/21
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

11 листопада 2021 року Справа № 340/8737/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (також - відповідач) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач (через представника) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача та стягнути з нього середній заробіток за час затримки виконання судового рішення про поновлення на роботі (службі) за період з 15.11.2019 по 13.08.2021 в розмірі 310224,60 грн..

Згідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу;4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовну заяву слід залишити без руху зважаючи на наступне.

Як встановлено, рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.07.2019 у справі № 340/448/19 поновлено ОСОБА_1 на службі цивільного захисту на посаді начальника чергової зміни оперативно-координаційного центру Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області з 18 січня 2019 року.

30.07.2019 Управлінням ДСНС України в Кіровоградській області прийнято наказ №301 "Про поновлення на службі ДСНС України у Кіровоградській області ОСОБА_1 ".

Однак, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.11.2019 у справі № 340/448/19 рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.07.2019 скасовано та відмовлено в задоволенні позовних вимог.

15.11.2019 Управлінням ДСНС України в Кіровоградській області прийнято наказ №451 про скасування наказу Управлінням ДСНС України в Кіровоградській області від 30.07.2019 №301 "Про поновлення на службі ДСНС України у Кіровоградській області ОСОБА_1 ".

В подальшому, постановою Верховного Суду від 09.08.2021 у справі № 340/448/19 скасовано постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 14.11.2019 та залишено в силі рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.07.2019.

13.08.2021 Головним управлінням ДСНС України у Кіровоградській області (як правонаступник Управлінням ДСНС України в Кіровоградській) прийнято наказ №182 "Про поновлення на службі в ДСНС України ОСОБА_1 ".

26.08.2021 позивач звернувся до відповідача з рапортом з приводу виплати середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Листом від 03.09.2021 №158/17.1-13 відповідачем у виплаті коштів було відмовлено.

Тому, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом. При цьому, щодо строку звернення до суду представник позивача посилається на строки, встановлені ст.233 КЗпП України.

Разом з тим, суддя вважає необґрунтованими такі посилання з огляду на наступне.

Вказана адміністративна справа відноситься до справи щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Так, відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відтак, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду,які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до адміністративного суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є саме місячний строк, установлений ч.5 ст.122 КАС України.

Слід вказати, що аналізуючи наведені положення законодавства, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду в справі №240/532/20 (постанова від 11.02.2021 року) сформулював висновок, що установлений у частині 1 статті 233 КЗпП України тримісячний строк є скороченим строком позовної давності, в межах якого працівник може звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з вимогою про вирішення трудового спору. Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Усталеною є позиція Верховного Суду щодо застосування приписів КЗпП України у разі неврегульованості нормами спеціального законодавства правовідносин щодо яких виник спір.

Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду про поновлення на посаді охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України.

Враховуючи, що середній заробіток за час затримки власником або уповноваженим ним органом виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою, тому строк пред`явлення до суду позовних вимог про стягнення зазначеного заробітку обмежується місячним строком з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, тобто з часу видачі наказу про поновлення на роботі (частина п`ята статті 122 КАС України).

Такий правовий висновок сформульовано Верховним Судом у постанові від 28.05.2021 у справі №380/2355/20, від 14.07.2021 у справі №1340/4393/18.

Як встановлено з матеріалів позову, на виконання постанови Верховного Суду від 09.08.2021 та рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.07.2019 по справі №340/448/19, наказом ГУ ДСНС України у Кіровоградській області від 13.08.2021 №182 позивача було поновлення на службі в ДСНС України, тобто місячний строк слід починати обраховувати саме з цієї дати.

З цим позовом представник позивача звернувся до суду 08.11.2021, направивши його засобами поштового зв`язку, тобто з пропуском місячного строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, ч. 1 ст. 123 КАС України також встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, із зазначенням підстав для поновлення цього строку та з наданням належних, допустимих, достатніх доказів на їх підтвердження.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько