Справа № 480/6115/20
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2021-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

11 листопада 2021 р. м. ХарківСправа № 480/6115/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Подобайло З.Г.,

Суддів Бартош Н.С. , Григорова А.М. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.12.2020 року по справі № 480/6115/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумифітофармація"

до Слобожанської митниці Держмитслужби

про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 29.12.2020 року задволено адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумифітофармація" до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень.

На зазначене рішення суду Слобожанською митницею Держмитслужби подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 04.10.2021 року зазначена апеляційна скарга залишена без руху та наданий строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору у розмірі 3153,00грн.

Слобожанською митницею Держмитслужби отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 26.10.2021 (в матеріалах справи міститься супровідний лист з відповідною відміткою), тобто, строк для усунення недоліків закінчився 05.11.2021 р.

02.11.2021 року Слобожанською митницею Держмитслужби направлено до суду заяву, в якій відповідач просить продовжити строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

В обґрунтування заяви про продовження строку для усунення недоліків поданої апеляційної скарги відповідач посилається на вимоги ст. ст. 44, 121 Кодексу адміністративного судочинства України та на те, що на теперішній час вживались всі заходи щодо сплати судового збору, однак Державною митною службою не здійснено додаткових кошторисних призначень, тому відповідач позбавлений можливості сплатити судовий збір, що свідчить про наявність підстав для продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги.

Колегія суддів, розглянувши дану заяву, вважає її такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 121 КАС України (в редакції Закону № 2147-VIII), встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Колегія суддів зазначає, що до заяви не додано жодних документів на підтвердження відсутності коштів на рахунках апелянта.

Безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги на доволі великий строк може призвести до затягнення строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у даній справі, та відповідно призведе до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу - заявника апеляційної скарги.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17 та від 19.02.2019 року по справі № 820/2921/17.

Враховуючи не надання відповідачем доказів на підтвердження відсутності на рахунках апелянта коштів на сплату судового збору у встановленому розмірі, суд доходить висновку про відмову в задоволенні заяви про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 6 та ч. 7 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Враховуючи те, що вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 04.10.2021 р. у встановлений судом строк не виконані, наявні підстави для повернення апеляційної скарги скаржнику в порядку, передбаченому ч.5 ст.298 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст. ст. 3, 73, 74, 133, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Слобожанської митниці Держмитслужби про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Слобожанської митниці Держмитслужби на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 29.12.2020 року по справі № 480/6115/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Сумифітофармація" до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис)Н.С. Бартош А.М. Григоров