Справа № 160/13109/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2021-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, ДПС України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -
Позивач 02.08.2021 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій з урахуванням її уточнення від 16.08.2021 року, просив:
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість;
Так, ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» дійсно мало господарські відносини з зазначеними нижче підприємствами, але не на момент прийняття оскаржуваних рішень, а значно раніше. На період взаємовідносин з підприємствами ТОВ «МАКЛОН ТОРГ ГРУП», ТОВ "БІСЕСВАР", ТОВ "ЕНЕРГОКОКСПОСТАЧ», ці підприємства не були у переліку ризикових підприємств. До того ж, дані товариства надали позивачу листи, в яких відображена інформація по цим підприємствам, зокрема кількість працевлаштованих осіб, наявність оренди рухомого та нерухомого майна, підтвердження подання звітності до органів ДПС. Згідно з цією інформацією підприємства ТОВ «МАКЛОН ТОРГ ГРУП», ТОВ "БІСЕСВАР", ТОВ "ЕНЕРГОКОКСПОСТАЧ» мають фізичні, технічні та технологічні можливості для вчинення господарської діяльності. 07.07.2021 року позивач направив до відповідача-1 повідомлення про подання інформації та копії відповідних документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. Разом з повідомленням були направлені копії первинних документів (у кількості 69 шт.) для підтвердження реальності господарської діяльності ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО», а саме договори з контрагентами, видаткові та прибуткові накладні, специфікації, рахунки, креслення, заявки на отримання послуг, товарно-транспортні накладні, акти надання послуг, листи погодження товарної номенклатури та ціни тощо. Копії вказаних документів долучені до матеріалів позовної заяви і вони вочевидь заперечують висновки необґрунтованого рішення. До того ж, податковим законодавством не передбачено у платника податку додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.08.2021 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, після усунення недоліків позивачем своєї позовної заяви, на виконання ухвали суду від 06.08.2021 року.
13.09.2021 року до суду від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що платником подані до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкові накладні № 1 від 02.06.2021 р., № 2 від 03.06.2021 р., № 3 від 08.06.2021 р., № 4 від 09.06.2021 р, № 5 від 11.06.2021 р.; №7 від 14.06.2021 р., № 13 від 16.06.2021 р., № 14 від 30.06.2021 р., № 15 від 30.06.2021 р., № 1 від 07.07.2021 р., № 2 від 08.07.2021 р., № 3 від 15.07.2021 р., № 4 від 20.07.2021 р. Станом на 06.09.2021 р., в Єдиному реєстрі податкових накладних, дані податкові накладні ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» мають статус «Реєстрацію зупинено». Письмові пояснення та копії документів, не подавались платником податків до контролюючого органу відповідно до пункту 4 відповідного Порядку, для розгляду комісією регіонального рівня.
Контролюючий орган зобов`язаний провести повторну перевірку всіх документів, визначених пунктом 12 цього Порядку, у разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили. Відповідно до п.25 комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Тобто, у податковому органі діють комісії двох рівнів центрального та регіонального, компетенція та повноваження яких є відмінними одна від одної. З огляду на викладене, відповідач-1 просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
До суду 29.09.2021 року від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому щодо системи функціонування адміністрування ПДВ зазначено таке. СЕА ПДВ, враховуючи положення відповідних нормативно-правових актів України, функціонує в автоматичному режимі (виконуючи самостійно певний алгоритм дій з обрахунку суми, на яку платник податку може зареєструвати в ЄРПН податкову накладну чи розрахунок коригування), тобто без можливості втручання у її функціонування службових та посадових осіб ДПС для здійснення цього алгоритму дій. Система адміністрування призначена для безперервного оперативного контролю формування складової державного бюджету - ПДВ, дає можливість оперативно регулювати процес формування зобов`язань і податкового кредиту кожного з платників таким чином, щоб в цілому по країні сума відшкодування ПДВ не перевищувала суму надходжень цього податку до державного бюджету.
Щодо зобов`язання податковий орган зареєструвати податкову накладну, відповідач-2 зазначив наступне. Для ухвалення рішення про зобов`язання ДПС зареєструвати податкову накладну, суд повинен перевірити саме той факт, що податкова накладна яка була подана позивачем відповідає всім критеріям відповідно до Пункт 12 Порядку 1246 і її можливо зареєструвати у ЄРПН. При цьому така перевірка здійснюється податковим органом автоматично, і судом не може бути проведена. Отже, суд у разі ухвалення рішення про зобов`язання податковий орган зареєструвати податкову накладну, фактично візьме на себе повноваження суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі), до компетенції якого, у даному випадку, віднесено розгляд пояснень та документів, здійснення автоматичної перевірки податкових накладних та/або розрахунку коригування в ЄРПН. З огляду на викладене, відповідач-2 також просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
Відповідачі своїм правом щодо надання заперечень на відповідь на відзиви на позовну заяву до теперішнього часу не скористалися.
В силу ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідачів, викладену у відзивах на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Рішення щодо включення до переліку ризикових платників було прийнято з урахуванням наявної податкової інформації по ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО», яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: при проведенні аналізу баз даних, та зареєстрованих податкових накладних в Єдиного реєстру податкових накладних встановлено, що податковий кредит ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» сформований за рахунок придбання товарів, а саме: послуги з механічної обробки деталей, послуги щодо наукового дослідження та експериментального розроблення, тощо від підприємств у яких не прослідковується походження товару та/або які включено до переліку ризикових, а саме: ТОВ «МАКЛОН ТОРГ ГРУП», ТОВ «БІСЕСВАР», ТОВ «ЕНЕРГОКОКСПОСТАЧ» - включені до переліку ризикових.

Згідно з даними Єдиного реєстру податкових накладних податкові зобов`язання ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» сформовано за рахунок придбаних послуг та поковки (кришка крипільна), походження якої відсутнє.

У червні 2021 року позивачем були подані до Єдиного реєстру податкових накладних на реєстрацію податкові накладні № 1 від 02.06.2021 р., № 2 від 03.06.2021 р., № 3 від 08.06.2021 р., № 4 від 09.06.2021 р, № 5 від 11.06.2021 р.; №7 від 14.06.2021 р., № 13 від 16.06.2021 р., № 14 від 30.06.2021 р., № 15 від 30.06.2021 р., № 1 від 07.07.2021 р., № 2 від 08.07.2021 р., № 3 від 15.07.2021 р., № 4 від 20.07.2021 р. В Єдиному реєстрі податкових накладних, дані податкові накладні ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» мають статус «Реєстрацію зупинено».

По усім вищезазначеним податковим накладним позивачу надійшла квитанція № 1, де було зазначено: «Документ прийнято. Реєстрація зупинена. Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових окладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.».

25.06.2021 року ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» направило до ГУ ДПС у Дніпропетровський області повідомлення від 24.06.2021 р. №1 про подання пояснень та копії документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено відносно податкової накладної від 02.06.2021 р. №1. Разом з повідомленням також були правлені копії документів для підтвердження інформації, зазначеної у податкової накладної від 02.06.2021 р.№1.

25.06.2021 року у відповідь на повідомлення від 24.06.2021 р. № 1 про надання пояснень та копії документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, надійшла квитанція №2 з наступним текстом: «Документ не прийнято. При необхідності виправте документ та надійшліть його знову. Виявлені помилки/зауваження: Повідомлення від 24.06.2021 р. №1 щодо надання пояснення та копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних не прийнято до розгляду: ПН/РК від 02.06.2021 р. №1 - В ЄРПН відсутній факт зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування від 02.06.2021 р. №1, зазначений у повідомлені. Пояснення та копії документів подаються у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН Державна податкова служба України.».

07.07.2021 року ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» направило до Головного управління ДПС у Дніпропетровський області повідомлення про подання інформації та копії відповідних документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку. Разом з повідомленням були направлені копії первинних документів для підтвердження реальності господарської діяльності ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО».

15.07.2021 року було винесено рішення № 35631 комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, де зазначено що з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копії відповідних документів від 07.07.2021 р. № 1, прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості. Підставою такого рішення зазначено те, що ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» не надало в повному обсязі підтверджуючі документи щодо реальності здійснених ним операцій.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.

Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п.201.1 цієї статті та/або п.192.1 ст.192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 201.16 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 року (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис", Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).

За положеннями пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).

За приписами пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).

Пунктом 5 додатку 3 Порядку № 1165 "Критерії ризиковості здійснення операцій" є перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

Під час розгляду справи судом встановлено, що позивачем було подано на реєстрацію податкові накладні № 1 від 02.06.2021 р., № 2 від 03.06.2021 р., № 3 від 08.06.2021 р., № 4 від 09.06.2021 р, № 5 від 11.06.2021 р.; №7 від 14.06.2021 р., № 13 від 16.06.2021 р., № 14 від 30.06.2021 р., № 15 від 30.06.2021 р., № 1 від 07.07.2021 р., № 2 від 08.07.2021 р., № 3 від 15.07.2021 р., № 4 від 20.07.2021 р.

Відповідно до п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Водночас, у Додатку №1 до Порядку №1165 встановлені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме:

1.Платника податку на додану вартість зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5.Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6.Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7.Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8.У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з п.8 Порядку №1165 платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.

За змістом п.10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягам операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Пунктом 11 Порядку №1165 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування:

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/роз рахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Пунктом 25 Порядку №1165 визначено, що комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.26 Порядку №1165 Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.

Судом встановлено, що в квитанціях про зупинення податкових накладних №1 від 24.06.2021 року та № 1 від 13.07.2021 року, ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» міститься лише загальне посилання контролюючого органу щодо відповідності господарської операції п.8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та пропозицію надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без визначення конкретного переліку документів.

При цьому, законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації, без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. Так, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платникам податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органам рішення про реєстрацію податкової накладної.

Дотримання вимоги ясності і недвозначності щодо інформації, яка зазначена в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, є особливо важливим з огляду на специфіку податкового законодавства та наслідки недотримання платником податків вимог щодо подання неповного переліку документів.

Недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, теж не є законним.

З огляду па викладене, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення для його прийняття. У разі ж відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Зазначена правова позиція викладена у Постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 липня 2019 р. по справі №815/2985/18, від 10 квітня 2020 р. по справі №819/330/18.

Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначена Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 13 грудня 2019 року за № 1245/34216.

Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані.

Зі змісту квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних видно, що контролюючий орган вказав на те, що платник податку відповідає п.8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та надіслав позивачу квитанції, які містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, відповідачем-1 у квитанціях не зазначено конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

Отже, позиція податкового органу щодо ненадання платником податку копій документів, згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, є необґрунтованою, а у спірних рішеннях не наведено обґрунтувань причин відмови у реєстрації податкових накладних, складених позивачем.

При цьому невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 року у справі № 821/1173/17.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкових накладних, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.

І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень суб`єктивізує акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятих рішень.

Оскільки податковий орган у спірних рішеннях зазначив загальну, неконкретизовану та неоднозначну причину відмови у реєстрації податкових накладних, він прийняв невмотивовані рішення, оскільки їх зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податків рішень. Прийняття негативних для платника податків рішень без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 10.04.2020 року у справі №819/330/18.

Як також зазначив позивач в своєму уточненому позові, що ТОВ Виробничо-комерційна фірма ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО зареєстровано 12.02.2018 року у Єдиному державному реєстрі фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. На обліку у Головному управлінні ДПС у Дніпропетровський області товариство знаходиться з 01.04.2018 року, номер свідоцтва платника податку - 33. ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО» зареєстровано за юридичною адресою: 49009, м.Дніпро, вул.Івана Акінфієва, б.18, оф.412-А. Основним видом діяльності по КВЕД є 25.62 Механічне оброблення металевих виробів. Товариство має відкритий рахунок в ПАТ КБ «ПриватБанк», м.Дніпро (IВАN рахунок № НОМЕР_1 ). Основними контрагентами-покупцями підприємства є ТОВ «Гірничотранспорта компанія» (32264561), ПАТ «Дніпровагонмаш» (05669819), ТОВ «ІГ-У-АН» (39498763), АТ «Криворізький залізорудний комбінат» (00191307), ТОВ «Укртранспневматика» (33486527), ТДВ «Попаснянський вагоноремонтний завод» (34502350). Основними контрагентами-постачальниками ТОВ «ВКФ Запчастина-Дніпро» є ПАТ "Роменський завод «Тракторозапчастина» (00235890), ТОВ «Руслан-Комплект» (34421440), ПАТ «Дніпровський металургійний завод» (05393056), ТОВ «Метиз-Болт» (44371495). Для виготовлення деяких деталей, таких як вставка триангеля, вушка РГВП-675Т.001001, заготівка кришки кріпильної креслення 974/креслення 005-1 ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО закупав металопродукцію у таких підприємств, як ТОВ «АВ метал груп» (36441934) та ТОВ «Содружество ТД» (34245231). Виготовлення деталей ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО замовляє у ТОВ «Токмацький Ковальсько-Штампувальний завод» (40514086), ТОВ «Чернігівський ковальський завод» (33586107), ТОВ «Машинобудівна комплектація» (38560725). Транспортування товару здійснюється за допомогою таких підприємств як ТОВ «Автоцех Україна» (42725566), ФОП ОСОБА_1 ), ТОВ «Ексім Карго» (39777775), а також транспортом ТОВ «АВ метал груп», ТОВ «Укртранспневматика», ТОВ «Токмацький Ковальсько-Штампувальний завод», ТОВ «Содружество ТД». Товариство є єдиним ексклюзивним представником ПАТ "Роменський завод «Тракторозапчастина» по реалізації продукції, що випускається для вагонобудівної галузі, що підтверджено листом від 25.08.2020 року №3787. ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО регулярно приймає участь у тендерах, які проводяться підприємством ТОВ «Смарттендер» (41817392) за допомогою Інтернет-платформи - процедури публічних закупівель для підприємств АТ "Криворізький Залізорудний Комбінат", АТ «Марганецький Гірничо-Збагачувальний Комбінат», ТДВ «Попаснянський Вагоноремнотний Завод». Не зважаючи на те, що на ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО працевлаштована одна особа (з 26.07.2021 р. - 2 особи), робота підприємства налагоджена. Скарг на якість та комплектацію товару від контрагентів товариства не отримувало. ТОВ «ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО регулярно та у визначений законодавством строк подає податкову та фінансову звітність. Заборгованості перед бюджетом немає.

Так, позивачем до матеріалів справи були надані завірені копії наступних первинних документів: документ довільного формату від 24.06.2021 р. №4; документ довільного формату від 25.06.2021 р. №8; документ довільного формату від 24.06.2021 р. №5; документ довільного формату від 25.06.2021 р. №6; документ довільного формату від 24.06.2021 р. №3; документ довільного формату від 24.06.2021 р. №2; документ довільного формату від 24.06.2021 р. №1; документ довільного формату від 25.06.2021 р. №7; податкова накладна від 02.06.2021 р. №1; квитанція від 24.06.2021 р. №2 (ПН від 02.06.2021 р. №1); податкова накладна від 03.06.2021 р. №2; квитанція від 24.06.2021 р. №2 (ПН від 03.06.2021 р. №2); податкова накладна від 08.06.2021 р. №3; квитанція від 24.06.2021 р. №2 (ПН від 08.06.2021 р. №3); податкова накладна від 09.06.2021 р. №4; квитанція від 24.06.2021 р. №2 (ПН від 09.06.2021 р. №4); податкова накладна від 11.06.2021 р. №5; квитанція від 24.06.2021 р. №2 (ПН від 11.06.2021 р. №5); податкова накладна від 14.06.2021 р. №7; квитанція від 30.06.2021 р. №2 (ПН від 14.06.2021 р. №7); податкова накладна від 16.06.2021 р. №13; квитанція від 13.07.2021 р. №2 (ПН від 16.06.2021 р. №13); податкова накладна від 30.06.2021 р. №14; квитанція від 13.07.2021 р. №2 (ПН від 30.06.2021 р. № 14); податкова накладна від 30.06.2021 р. №15; квитанція від 13.07.2021 р. №2 (ПН від 30.06.2021 №15); заявка від 05.04.2021 р. № 53-15/600; відповідь на заявку від 05.04.2021 р. № 050401; видаткова накладна від 03.06.2021 р. №1733; видаткова накладна від 03.06.2021 р. № 030601; договір поставки від 04.05.2021 р. № 04052021/2; договір услуги від 01.03.2021 р. № 01032021/3; додаткова угода від 08.04.2021 р. до договору від 01.03.2021 р. № 01032021/3; договір від 31.03.2021 р. №415; договір від 27.11.2020 р. №210; договір від 23.09.2019 р. № 114; договір від 03.09.2018 р. №146-18; договір від 16.09.2020 р. №ВЗК/2059; договір від 11.07.2018 р. №105; договір від 25.01.2019 р. №2901/29/2019; договір від 02.01.2019 р. №; договір від 04.01.2021 р. №0401-21/1; договір від 13.01.2021 р. №4; договір від 12.07.2018 р. №040; договір від 15.06.2018 р. №ЕК-4; договір надання послуг від 01.04.2021 р. №01042021/5; договір на розробку креслень та іспит СМД 110 від 01.04.2021 р. №01042021/3; заявка на перевезення від 02.06.2021 р. №02/06/2021-1; заявка на перевезення від 02.06.2021 р. №02/06/2021-2; платіжне доручення (27 шт.); специфікація від 12.10.2020 р. №14; специфікація від 10.11.2020 р. №15; специфікація від 26.08.2020 р. №13; специфікація від 28.05.2021 р. №1; специфікація від 18.06.2021 р. №5 до договору №ВЗК-2059 від 19.09.2020 р.; специфікація від 09.06.2021 №1; додаток 1 до акту 122 від 19.04.2019 р. - параметри та умови використання Щекової дробарки СМД 110; додаток 2 до акту 122 від 19.04.2021 р. перелік креслень та документації до дробарки МД 110; видаткова накладна від 18.06.2021 р. №266; акт надання послуг від 18.06.2021 р. №266; видаткова накладна від 18.06.2021 р. № 180601; довіреність від 17.06.2021 р. №414; акт надання послуг від 31.05.2021 р. №244; рахунок від 31.05.2021 р. №201; додаток від 21.05.2021 р. №2; рахунок від 31.05.2021 р. №192; рахунок від 21.05.2021 р. №500365422; рахунок від 14.05.2021 р. №500336406; видаткова, накладна від 20.05.2021 р. № 5207124; рахунок від 14.05.2021 р. №С-0008685; накладна від 28.05.2021 р. №5672; рахунок від 28.05.2021 р. №821; сертифікат від 30.04.2021 р.; накладна(в переробку) від 20.05.2021 р. №200501; накладна (в переробку) від 28.05.2021 р. №280501; видаткова накладна від 02.06.2021 р. №020601; сертифікат якості та видаткова накладна від 02.06.2021 р. №ТЗ-0000674; рахунок від 08.04.2021 р. №РЗ-0000405; товарно-транспортна накладна від 02.03.2021 р. №020301; товарно-транспортна накладна від 02.06.2021 р. №ТЗ-0000674; товарно-транспортна накладна від 03.06.2021 р. №030601; товарно-транспортна накладна від 18.02.2021 р. №180201; товарно-транспортна накладна від 18.06.2021 р. №180601; товарно-транспортна накладна від 18.06.2021 р. №266; товарно-транспортна накладна від 18.06.2021 р. №180601; товарно-транспортна накладна від 20.05.2021 р. №АВ 80; товарно-транспортна накладна від 28.05.2021 р. №Р5672; товарно-транспортна накладна від 14.06.2021 р. №140601; креслення шайба тарілчаста; креслення кришки крепільної; креслення лабіринт від`ємний; креслення державка; креслення вставки тріангеля; креслення кронштейну; креслення підвіски маятникової; видаткова накладна від 18.06.2021 р. №180602; видаткова накладна від 14.06.2021 р. №РН-0000002; рахунок від 14.06.2021 р. №СФ-0000006; видаткова накладна від 14.06.2021 р. №140601; накладна від 14.06.2021 р. №140605; видаткова накладна від 11.06.2021 р. №РН-0000001; видаткова накладна від 11.06.20201 р. №110601; рахунок від 11.06.2021 р. №СФ-000005; видаткова накладна від 03.06.2021 р. №1733; видаткова накладна від 03.06.2021 р. №030601; рахунок від 03.06.2021 р. №030601; лист від ТОВ "БІСЕСВАР"; лист від ТОВ «МАКЛОН ТОРГ ГРУП»; лист від ТОВ "ЕНЕРГОКОКСПОСТАЧ»; лист про представництво від 25.08.2020 року; акт передачі деталей від 15.03.2021 р. №000001/П; акт передачі деталей для механічної обробки від 12.04.2021 р. №000012/П; акт прийняття-передачі послуг від 16.04.2021 р. №000016/П; акт прийняття-передачі послуг від 26.04.2021 р. №000026/П; акт передачі робіт від 19.04.2021 р. № 122; акт прийняття-передачі послуг від 28.04.2021 р. №000028/П; накладна від 09.06.2021 р. №090605; накладна від 09.06.2021 р. №24; накладна від 09.06.2021 р. №090901; накладна від 09.06.2021 р. №090602; накладна від 28.05.2021 р. №19; рахунок від 28.05.2021 р. №17; рахунок від 09.06.2021 р. №27.

Так, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № -.

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, в оскаржуваних рішеннях від 17.06.2021 р. № 31463 відповідачем-1 не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №», а в рішенні від 15.07.2021 р. №35631 відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності».

Також, в обох оскаржуваних рішеннях відповідачем, в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п.8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Отже, оспорювані рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

На підтвердження своїх тверджень відповідачем-2 надано податкову інформацію, яка використовувалась при прийнятті рішення про віднесення до ризикових платників. Зокрема, надано копії витягів протоколів №321 від 15.07.2021 р. та №277 від 17.06.2021 р.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

На теперішній час відповідачі не надав жодних доказів, які б слугували підставою для прийняття оскаржуваних рішень.

Суд, станом на момент розгляду справи, не встановив наявність у податкового органу підстав для віднесення підприємства до пункту 8 Критеріїв ризиковості.

Суд вважає, що рішення комісії не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Суд вважає, що твердження фіскального органу щодо неможливості оскарження в судовому порядку рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника є такими, що не ґрунтуються на правильному застосуванні норм матеріального права, оскільки не відповідають положенням Порядку №1165.

Згідно з правовою позицією колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, сформованій та викладеній у постанові від 25.10.2019 р. по справі №0340/1834/18 (провадження № К/9901/8458/19), з метою забезпечення визначеності у податковому правозастосуванні та зважаючи на необхідність застосування принципу належного урядування при здійсненні суб`єктами владних повноважень своїх функцій, контролюючий орган в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування повинен здійснювати не лише загальне посилання на пункт Критеріїв оцінки, а конкретно зазначати відповідний підпункт, в межах якого й закріплений конкретний критерій, на основі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної.

До таких висновків дійшов й Верховний Суд, у своїй постанові від 05.01.2021 року по справі №640/11321/20.

Така вимога є цілком обґрунтованою, оскільки від розуміння конкретного критерію, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної, залежить послідовність надання платником податків пояснень, достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної. При цьому, тільки визначивши критерій, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган може чітко визначити вичерпний перелік конкретних документів, які платник податків повинен надати контролюючому органу.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічні за змістом висновки неодноразово викладалась Верховним Судом при розгляді подібних спорів (зокрема у постанові від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18 та від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18), що вказує про формування сталої судової практики з даного питання.

В постанові Верховного Суду у складі Колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 18.07.2019 р. по справі № 1740/2004/18 (провадження № К/9901/16048/19) було зазначено, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Відтак можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності, формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на Критерії ризиковості є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Судом встановлено, що оскаржувані рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжує їх неоднозначне трактування, що має наслідком неможливість реєстрації платником податку ПН/РК в ЄРПН.

З огляду на зазначене, недотримання контролюючим органом принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних та не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення їх реєстрації призвело до правової невизначеності позивача, що позбавило його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створило передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладених.

Тому, суд приходить до висновку про задоволення позовної вимоги щодо визнання протиправними та скасування рішень Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.06.2021 року № 31463 та від 15.07.2021 р. №35631.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні від 02.06.2021 р. №1; від 03.06.2021 р. №2; від 08.06.2021 р. №3; від 09.06.2021 р. №4; від 11.06.2021 р. №5; від 14.06.2021 р. №7; від 16.06.2021 р. №13; від 30.06.2021 р. №14; від 30.06.2021 р. №15; від 07.07.2021 р. №1; від 08.07.2021 р. №2; від 15.07.2021 р. №3; від 20.07.2021 р. №4, складені ТОВ ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО та не зареєстровані у зв`язку з включенням товариства в перелік ризикових підприємств в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання, варто звернути увагу на таке.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Як зазначив Вищий адміністративний суд України в Інформаційному листі від 24.10.2013 р. №1486/12/13-13, відповідно до пункту 201.10. статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов`язком постачальника товарів чи послуг.

Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При розв`язанні спорів, пов`язаних з оскарженням неприйняття податкових накладних для їх реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, суди повинні враховувати, що Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Відповідно до ч.3 ст.245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій щодо остаточного вирішення спору між сторонами, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні від 02.06.2021 р. №1; від 03.06.2021 р. №2; від 08.06.2021 р. №3; від 09.06.2021 р. №4; від 11.06.2021 р. №5; від 14.06.2021 р. №7; від 16.06.2021 р. №13; від 30.06.2021 р. №14; від 30.06.2021 р. №15; від 07.07.2021 р. №1; від 08.07.2021 р. №2; від 15.07.2021 р. №3; від 20.07.2021 р. №4, складені ТОВ ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО та не зареєстровані у зв`язку з включенням товариства в перелік ризикових підприємств в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

Суд також зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів. А тому вважає, що покладання на ДПС України обов`язку зареєструвати податкових накладних не вважатиметься втручанням у його дискреційні повноваження.

Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

В силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що дана позовна заява підлягає задоволенню, з викладених вище підстав.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позовну заяву задоволено, сплачений позивачем судовий збір за її подачу до суду в розмірі 9 080 грн. підлягає поверненню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 17.06.2021 року № 31463.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15.07.2021 року № 35631

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО () з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 02.06.2021 р. №1; від 03.06.2021 р. №2; від 08.06.2021 р. №3; від 09.06.2021 р. №4; від 11.06.2021 р. №5; від 14.06.2021 р. №7; від 16.06.2021 р. №13; від 30.06.2021 р. №14; від 30.06.2021 р. №15; від 07.07.2021 р. №1; від 08.07.2021 р. №2; від 15.07.2021 р. №3; від 20.07.2021 р. №4, складені ТОВ ВКФ ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО та не зареєстровані у зв`язку з включенням товариства в перелік ризикових підприємств в Єдиному реєстрі податкових накладних датою їх подання.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул.Сімферопольска, 17а, м.Дніпро, 49005, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО (вул.Івана Акінфієва, б.18, оф.412-А, м.Дніпро, 49009, ) судові витрати по справі у розмірі 4 540 грн.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (Львівська площа, 8, м.Київ, 04053, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Виробничо-комерційна фірма ЗАПЧАСТИНА-ДНІПРО (вул.Івана Акінфієва, б.18, оф.412-А, м.Дніпро, 49009, ) судові витрати по справі у розмірі 4 540 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма