Справа № 380/1170/21
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2021-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2021 року

справа №380/1170/21

провадження № П/380/1195/21

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Максимович А.Я.,

за участю:

позивач не прибув,

представник відповідача не прибув

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Благодійного фонду Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви до Головного управління Держпраці у Львівській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

в с т а н о в и в:

Благодійний фонд Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви (далі - позивач) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держпраці у Львівській області, у якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 13.01.2021 № ЛВ26676/459/АА/ФС .

Ухвалою від 29.01.2021 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 05.02.2021 суд задовольнив заяву представника Благодійного фонду Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви та зупинив дію постанови Головного управління Держпраці у Львівській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 13.01.2021 № ЛВ26676/459/АА/ФС, до набрання законної сили рішення суду у справі № 380/1170/21.

Ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 11.08.2021 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що як свідчать отримані на електронну пошту документи (направлення № 1455), підставою для проведення вказаного заходу контролю є наказ ГУ Держпраці у Львівській області від 12.11.2020 № 1468- П, звернення від 19.10.2020 № В-1372 та від 30.10.2020 № В-1444, а також погодження Державної служби України з питань праці від 09.11.2020 вих. №7849/2.1/3.1-20. Строк здійснення заходу: з 12 листопада по 20 листопада 2020 року. Предмет здійснення заходу - додержання вимог законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку, оплати праці, трудової дисципліни. Проте, такі звернення, а також погодження Державної служби України з питань праці інспектором не надано. Заявою від 13.11.2020 вихідний № 168, що зареєстрована в Головному управлінні Держпраці у Львівській області - директор БФ Шпиталь Шептицького Логін А.М. повідомив суб`єкта перевірки про необхідність уточнення питань, які стали підставою для здійснення позапланового заходу згідно з направленням від 12.11.2020 та необхідність представлення звернень від 19.10.2020 №В-1372 та від 30.10.2020 № В-1444. Вказана заява подана Головному управлінню Держпраці у Львівській області з метою недопущення порушення вимог абз.9 ч.1 ст.6 та ст. 10 Закону України від 05.04.2007 №8 77-У «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закону України №877). За наслідком проведення інспекційного відвідування 19.11.2020 відповідачем складено акт інспекційного відвідування № ЛВ26676/459/АВ та вказано про порушення позивачем ст. 259 КЗпП України, а саме ненадання головному державному інспектору копії документів, необхідних для проведення інспекційного відвідування, в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку та оплати праці за період з січня 2019 року по 19.11.2020. Постановою № ЛВ 26676/459/АВ/ПС від 19 листопада 2020 року головним державним інспектором Головного управління Держпраці у Львівській області Яворівською О.Г. накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 935 грн. на директора Благодійного фонду Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії української греко-католицької церкви - Логіна Андрія Мирославовича. Вказана постанова оскаржена до Залізничного районного суду м. Львова (Справа № 462/7638/20). 18.01.2021 на адресу ОСОБА_1 надійшла постанова про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення № ЛВ26676/459/АА/ФС від 13.01.2021, складена першим заступником начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Зубик А.М. У вказаній постанові зазначено, що директор БФ Логін А.М. вчинив перешкоди для проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю, а саме не надав головному державному інспектору копії документів, необхідних для проведення інспекційного відвідування, в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку та оплати праці за період з січня 2019 року по 19.11.2020. Позивач вважає, що оскаржена постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідач подав відзив на позовну заяву від 01.03.2021 (вх. № 13136) у якому зазначає, що 13.11.2020 з метою проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування головним державним інспектором праці здійснено вихід за місцем провадження господарської діяльності Благодійного фонду: м. Львів, вул. Озаркевича, 4. Разом з тим, директором Благодійного фонду Логіним Андрієм Мирославовичем вчинено перешкоди для проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю. Так, під час проведення інспекційного відвідування директор Логін А.М. не надав головному державному інспектору копії документів, необхідних для проведення інспекційного відвідування, в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку та оплати праці за період з січня 2019 року по 19.11.2020.

Представник позивача подав відповідь на відзив від 04.03.2021 (вх. № 14537), у якому зазначає, що у відзиві, відповідач підтверджує тон факт, що копію погодження центрального органу виконавчої влади щодо проведення інспекційного відвідування БФ Шпиталь Шептицького відповідачем на вимогу позивача не надано, чим порушено приписи ст. 6 Закону № 877-V. Також, як свідчить направлення на проведення перевірки та акт інспекційного відвідування, відповідач вийшов за межі предмета інспекційного відвідування та здійснював перевірку додержання вимог законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку, оплати праці, трудової дисципліни, а отже з питань, які не були заявлені фізичною особою при її зверненні до Держпраці.

Представник відповідача подав заперечення на відповідь на відзив від 12.03.2021 (вх. № 15729), у якому зазначає, що Управлінням забезпечено дотримання встановленої Законом процедури під час проведення позапланового заходу державного контролю у позивача.

Представник позивача подав заяву від 02.11.2021 (вх. № 11066ел) про розгляд справи без участі представника позивача. Зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не прибув.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд дійшов висновку про те, що матеріли адміністративної справи чітко відображають правові позиції учасників справи, їхні доводи і обґрунтування є як у позовній заяві та відзиві на позовну заяву, а тому є достатніми для вирішення справи по суті. Неявка представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та надав їм правову оцінку.

Наказом Головного управління Держпраці у Львівській області від 12.11.2020 № 1468-п призначено проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування з 12.11.2020 по 20.11.2020 на предмет додержання вимог законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку, оплати праці трудової дисципліни у Благодійному фонді Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви.

В якості підстави для видачі вказаного наказу зазначено звернення ОСОБА_2 від 19.10.2020 № В-1372 та від 30.10.2020 № В-1444 за погодженням Державної служби України з питань праці від 09.11.2020 вих. № 7849/2.1/3.1-З20, доповідна записка начальника управління-начальника відділу з питань додержання законодавства про працю А. Материцького від 10.11.2020 № 7100/2.

Головним управлінням Держпраці у Львівській області 12.11.2020 видано направлення № 1455 для проведення позапланового заходу зі здійснення державного контролю у формі інспекційного відвідування у Благодійному фонді Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви

За результатами інспекційного відвідування позивача складено акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю від 19.11.2020 № ЛВ26676/459/АВ.

У ході інспекційного відвідування встановлено порушення ст. 259 Кодексу законів про працю України директор Благодійного фонду Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії української греко-католицької церкви ОСОБА_3 вчинив перешкоди ГУ Держпраці у Львівській області для проведення державного контролю за додержанням законодавства про працю.

Під час проведення інспекційного відвідування директор Логін А.М. не надав головному державному інспектору копії документів, необхідних для проведення інспекційного відвідування, в частині оформлення трудових відносин, тривалості робочого часу, часу відпочинку та оплати праці за період з січня 2019 року по 19.11.2020.

Таким чином директор ОСОБА_3 вчинив перешкоди ГУ Держпраці у Львівській області для проведення державного контролю за додержанням законодавства про працю в частині ненадання документів необхідних для проведення інспекційного відвідування, чим порушив вимоги статті 259 КЗпП України.

13.01.2021 перший заступник начальника Головного управління Держпраці у Львівській області на підставі акту інспекційного відвідування від 19.11.2020 № ЛВ26676/459/АВ прийняв постанову № ЛВ26676/459/АВ/ФС про накладення штрафу на Благодійний фонд Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви у розмірі 15 000 грн за порушення вимог вимоги статті 259 КЗпП України.

Не погодившись із винесеною постановою про накладення штрафу позивач звернувся із даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що склались між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (далі - Положення № 96) державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

За приписами п.п. 9 пункту 4 Положення № 96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль, зокрема, за дотриманням вимог законодавства про працю, зайнятість населення в частині дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи.

Відповідно до п. 1 Положення про Головне управління Держпраці у Львівській області, затвердженого наказом Держпраці від 03.08.2018 № 84 (далі - Положення № 84) Управління є територіальним органом Держпраці, що їй підпорядковується.

Згідно з п.п. 1 п. 3 Положення № 84 завданням Управління є, зокрема, реалізація державної політики у сфері охорони праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Відповідно до п.п. 5 п. 4 Положення № 84 Управління на виконання покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно з ч. 1 ст. 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема, фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження (абз. 2 ч. 2 ст. 256 КЗпП України).

Частиною 3 статті 265 КЗпП України визначено, що штрафи, накладення яких передбачено частиною другою цієї статті, є фінансовими санкціями і не належать до адміністративно-господарських санкцій, визначених главою 27 Господарського кодексу України.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (ч. 4 ст. 265 КЗпП України).

Згідно з пунктом 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 № 509 (далі - Порядок № 509) штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування;

акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Порядок здійснення державного нагляду за додержанням законодавства про працю затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 823 від 21.08.2019.

Відповіднодо п. 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Рішення про доцільність проведення відповідних заходів з підстав, визначених пп. 5-7 цього пункту та п. 31 цього Порядку, приймає керівник органу контролю чи його заступник.

Згідно з пунктами 6, 8, 9, 10 Порядку № 823 під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування інспектор праці, якщо тільки він не вважатиме, що це завдасть шкоди інспекційному відвідуванню або невиїзному інспектуванню, може одержати інформацію та/або документи, що стосуються предмета інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, а також шляхом проведення аналізу наявної (загальнодоступної) інформації про стан додержання об`єктом відвідування законодавства про працю. Документи, одержані під час підготовки до проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, що містять інформацію про порушення об`єктом відвідування вимог законодавства про працю, долучаються до матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.

Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.

Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення. На вимогу об`єкта відвідування або уповноваженої ним посадової особи інспектор праці надає копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та вносить запис про проведення інспекційного відвідування до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності) перед наданням акта для підпису.

Тривалість інспекційного відвідування, невиїзного інспектування не може перевищувати 10 робочих днів.

Відповідно до п. 19-24 Порядку № 823, за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) (далі - акт), і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дня, що настає за днем підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Положеннями пункту 14 Порядку № 823 визначено, що у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування, зокрема ненадання на письмову вимогу інспектора праці інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 10 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, перевищення строків проведення інспекційного відвідування, визначених пунктом 9 цього Порядку, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування із зазначенням відповідних підстав, який у разі можливості підписується об`єктом відвідування або іншою уповноваженою ним особою.

Згідно з пунктом 16 вказаного вище Порядку № 823, за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Отже, результати проведеного інспекційного відвідування оформлюються актом інспекційного відвідування (пункт 16 Порядку № 823). В той час ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування, має наслідком складання акта про неможливість проведення інспекційного відвідування (пункт 14 Порядку № 823).

Тобто в кожному конкретному випадку складаються різні за формою акти.

Оскільки позивачем не надано на вимогу інспектора праці документів, необхідних для проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування, відповідач повинен був скласти акт про неможливість проведення інспекційного відвідування із зазначенням відповідних підстав, що прямо передбачено пунктом 14 Порядку № 823, чого відповідачем зроблено не було.

При цьому суд встановив, що письмова вимога про надання документів інспектором не виносилась та, відповідно, і не надсилалась. Тому, позивач був позбавлений можливості надати інформацію необхідну для проведення інспекційного відвідування та підтверджуючі документи.

Натомість, зафіксувавши ненадання об`єктом відвідування на вимогу інспектора праці інформації, необхідної для проведення заходу державного контролю, інспекторами Головного управління Держпраці був складений акт інспекційного відвідування фізичної особи, яка використовує найману працю 19.11.2020 № ЛВ26676/459/АВ, який складається лише за результатами проведення заходу.

Представник відповідача не зміг пояснити, з яких причин, зважаючи на ненадання позивачем документів до перевірки, інспекторами Головного управління складено акт інспекційного відвідування, а не акт про неможливість проведення інспекційного відвідування.

Ненадання документів на вимогу інспектора, яка не була вручена позивачу, не можливо ототожнювати із діями або бездіяльністю по створенню перешкод у діяльності інспектора праці під час інспекційного відвідування.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку, що на час інспекційного відвідування ГУ Держпраці у Львівській області Благодійний фонд Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви не мав можливості здійснити належний допуск посадових осіб відповідача для проведення контрольного заходу, що свідчить про безпідставність посилань відповідача на свідоме створення позивачем перешкод у його проведенні.

З огляду на все вищезазначене, суд дійшов висновку, що постанова Головного управління Держпраці у Львівській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 13.01.2021 № ЛВ26676/459/АА/ФС є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У справі «Пономарьов проти України» (заява № 3236/03, Рішення від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини звернув увагу, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.

Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).и повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Матеріали справи свідчать, що відповідні критерії відповідачем не дотримані, що зумовило звернення позивача за захистом порушених прав та інтересів до суду.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Позов Благодійного фонду Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви (вул. Озаркевича, 4, м. Львів, 79016, ) до Головне управління Держпраці у Львівській області (пл. Міцкевича, 8, м. Львів, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Львівській області від 13.01.2021 № ЛВ26676/459/АА/ФС про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

Стягнути з Головного управління Держпраці у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань в користь Благодійного фонду Шпиталь імені Митрополита Андрея Шептицького Курії Львівської архиєпархії Української греко-католицької церкви 2270,00 грн судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 11.11.2021.

Суддя Кедик М.В.