Справа № 640/13093/20
Суддя: Кузьменко А.І.
Дата ухвалення: 2021-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2021 року м. Київ № 640/13093/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Кузьменко А.І., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовом Державного підприємства "Центр захисту інформаційного простору України"

до Північного офісу Держаудитслужби

про визнання протиправним та скасування висновку

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Центр захисту інформаційного простору України" (далі - позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Державної аудиторської служби України від 29 травня 2020 року за результатами моніторингу закупівлі: "Комплекс послуг з моніторингу засобів масової інформації (Послуги з проведення ринкових досліджень -79310000-0 за ДК 021:2015)", номер оголошення: UA-2020-02-21-000991-а, яка проведена державним підприємством "Центр захисту інформаційного простору України".

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що висновок відповідача про порушення позивачем законодавства про публічні закупівлі з огляду на невідповідність вимогам тендерної документації тендерних пропозицій учасників, допущених до участі в тендері, є необґрунтованим. Відповідачем не враховано, що позивач звернувся із запитом до відповідного замовника про підтвердження або спростування інформації щодо виконання учасником процедури закупівлі умов аналогічного договору. У зв`язку з отриманням письмового підтвердження щодо виконання учасником процедури закупівлі умов аналогічного договору у нього, позивача, були відсутні підстави вважати поданий у складі тендерної пропозиції відгук таким, що не відповідає вимогам Додатку 3 тендерної документації. Крім того, позивач вказує, що в рамках проведення закупівлі згідно тендерної документації вимагалось надання учасниками довідки про наявну матеріально-технічну базу у довільний формі, що й було зроблено учасниками закупівлі. Крім того, позивач наголошує на безпідставності доводів відповідача, що договір, наданий учасником закупівлі у складі тендерної пропозиції, є нечинним, оскільки на запит позивача замовник підтвердив, що договір, сканкопію якого подано у складі пропозиції учасника, є чинним.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 червня 2020 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 травня 2021 року замінено відповідача у справі №640/13093/20 з Державної аудиторської служби України на Північний офіс Держаудитслужби.

Представник Північного офісу Держаудитслужби у відзиві на позов заперечував проти задоволення позовних вимог та зазначив, що процедуру моніторингу проведено в установленому порядку та за наявності визначених законом підстав, а висновок про вчинення позивачем порушення законодавства про публічні закупівлі відповідає дійсним обставинам.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

На підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 21 травня 2020 року №83 «Про початок моніторингу процедур закупівель» розпочато процедуру моніторингу закупівлі № UA-2020-02-21-000991-а згідно частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

За наслідками проведеного моніторингу Північний офіс Держаудитслужби склав висновок від 27 травня 2020 року №993/476, яким зафіксовано порушення норм пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції від 08 лютого 2020 року) та з огляду на встановлені порушення законодавства зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, шляхом вжиття заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погоджуючись з таким висновок, позивач звернувся з даним позовом до суду, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

У відповідності до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписи підпункту 3 пункту 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби України визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

При цьому, за нормами абзацу 5 підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно статті 5 Закону України «Про основні засади державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), частиною 1 якої передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у частинах 2-4 статті 8 Закону.

При цьому законодавцем до підстав для прийняття керівником органу державного фінансового контролю або його заступником (або уповноваженою керівником особою) рішення про початок моніторингу процедури закупівлі віднесено, зокрема, дані автоматичних індикаторів ризиків (пункт 1 частини 2 статті 8 Закону), виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель (пункт 4 частини 2 статті 8 Закону).

У свою чергу абзацом 2 частини 2 статті 8 Закону передбачено, що для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписи частини 6 статті 8 Закону визначають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, за правилами частини 7 цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до абзацу 2 частини 8 статті 8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно частини 19 статті 8 Закону форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписами частини 20 статті 8 Закону передбачено, що методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Форма висновку, а також порядок її заповнення регламентовано наказом Міністерства фінансів України від 23 квітня 2018 року № 86, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 червня 2018 року за №654/32106 (далі - Наказ № 86).

Так, пунктом 5 Наказу №86 передбачено, що у пункті 5 зазначається (зазначаються) підстава (підстави), визначена (визначені) статтею 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», за наявності якої (яких) керівником органу державного фінансового контролю або його заступником прийнято рішення про початок моніторингу закупівлі.

З матеріалів справи вбачається, що підставою для проведення моніторингу процедури закупівлі зазначено «Дані автоматичних індикаторів ризиків», що відображено в оскаржуваному висновку.

Викладене, з урахуванням наведених вище положень частини 2 статті 8 Закону свідчить, що Північний офіс Держаудитслужби набув повноважень на проведення процедури моніторингу закупівлі UA-2020-02-21-000991-а, підстави здійснення якого належним чином відображені в оскаржуваному висновку.

Щодо обґрунтованості висновків Північного офісу Держаудитслужби про порушення позивачем законодавства у сфері публічних закупівель, суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію.

Згідно частин 1, 2 статті 22 Закону у редакції чинній на момент оголошення процедури закупівлі, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.

Тендерна документація, поміж іншого, повинна містити інструкцію з підготовки тендерних пропозицій (підпункт 1) та один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним (підпункт 2).

Норми частини 3 статті 22 Закону передбачають, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Зі змісту оскаржуваного висновку вбачається, що тендерна пропозиція Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» не відповідає вимогам Тендерної документації, оскільки у складі пропозиції не надано сканованої інвентарної картки обліку основних засобів на позицію №3 «Ноутбук IIP 250 G5», зазначену у довідці щодо наявної матеріально-технічної бази від 17 березня 2020 року № 26, чим не дотримано вимоги пункту І Додатку 3 до Тендерної документації. При цьому, за наданою у складі пропозиції інвентарною карткою №11 від 20 жовтня 2017 року обліковується ноутбук Asus Vivobook Flip.

Так, згідно із пунктом 3 «Кваліфікаційні критерії до учасника відповідно до статті 16 Закону» Додатку № 3 Тендерної документації (копія додається), для підтвердження спроможності надання послуг, Замовник відповідно до вимог тендерної документації вимагав надання Учасниками інформації та документів про наявність матеріально-технічної бази, довідки у довільній формі про досвід виконання аналогічного договору щодо надання послуг та відгуку про виконання аналогічного договору від замовників таких послуг. Учасники закупівлі у складі власних тендерних пропозицій надали такі документи, які повністю відповідають вимогам тендерної документації..

З матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» надано у складі пропозиції довідку про наявну матеріально-технічну базу у дозвільній формі. Крім того, Товариством з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» надано у складі пропозиції скан копії інвентарних карток у тому числі на «Ноутбук IIP 250 G5».

Крім того, в оскаржуваному висновку відповідач вказує, що наданий у складі пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» відгук про виконання учасником аналогічного договору від 16 березня 2020 року № 4281/12.3 не містить інформації про виконання договору в повному обсязі, чим не дотримано вимоги пункту 3 Додатку 3 до Тендерної документації. При цьому, відповідно до наданої довідки про досвід виконання аналогічних договорів від 17 березня 2020 року № 52 послуги за договором від 12 лютого 2020 року № 2-1010-1 в процесі надання.

Відповідно до пункту 7 статті 28 Закону замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про його невідповідність вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, зазначених у частині першій статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся з листом до Міністерства культури та інформаційної політики України (замовник за договором від 16 березня 2020 року № 4281/12.3) від 24 березня 2020 року №01-01/24-03 про підтвердження або спростування інформації щодо виконання Товариством з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» умов аналогічного договору.

Листом від 24 березня 2020 року №4928/12.3 Міністерство культури та інформаційної політики України повідомило, що послуги Товариством з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» за аналогічним договором надаються вчасно та в повному обсязі.

З урахуванням наведеного, суд вважає обґрунтованими доводи позивача щодо відсутності підстав вважати поданий Товариством з обмеженою відповідальністю «КОРСТОУН ГРУП» відгук таким, що не відповідає вимогам пункту 3 Додатку 3 Тендерної документації.

Крім того, відповідачем під час моніторингу встановлено, що тендерна пропозиція Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕДІАТЕКА» (Переможець) не відповідає вимогам Тендерної документації, оскільки наданий у складі пропозиції договір від 01 січня 2016 року №01/16-1, що зазначений у довідці про наявність обладнання та механізмів від 22 березня 2020 року №10/0320, діє до 31 грудня 2016 року (якщо до 31 грудня 2016 року жодна із сторін не повідомить один одного про закінчення договору, цей договір вважається пролонгованим на 3 місяці), чим не дотримано вимоги пункту 1 Додатку 3 до Тендерної документації, а саме: договір повинен бути чинний на дату подання пропозиції і термін його дії повинен бути не меншим ніж до 31 грудня 2020 року.

Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач в порядку частини 7 статті 28 Закону звернувся до із запитом від 24 березня 2020 року №01-02/24-03 до Товариства з обмеженою відповідальністю «МЕДІАТЕКА» про надання інформації щодо закінчення/продовження строку дії договору від 01 січня 2016 року №01/16-1.

Листом від 24 березня 2020 року №24-2/0320 Товариство з обмеженою відповідальністю «МЕДІАТЕКА» повідомило позивача, що договір, скан-копію якого надано у складі пропозиції учасника, є чинним.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість позиції Північного офісу Держаудитслужби про те, що наведені у висновку учасники не дотрималися вимог додатку №3 до Тендерної документації.

Таким чином, оскаржуваний у цій справі висновок Північного офісу Держаудитслужби від 27 травня 2020 року №993/476 підлягає скасуванню як такий, що прийнятий без наявних на те правових підстав та суперечить змісту тендерної документації.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частинами 1-2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування оскаржуваного висновку, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного висновку з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконали, а тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 143, 241-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Державного підприємства "Центр захисту інформаційного простору України" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 27 травня 2020 року №993/476.

Стягнути на користь Державного підприємства "Центр захисту інформаційного простору України" (01001, місто Київ, вулиця Прорізна, будинок 2, ) з рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (04053, місто Київ, вулиця Січових Стрільців, будинок 18, ) судовий збір в сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.І. Кузьменко