Справа № 340/4078/20
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2021-11-10 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

10 листопада 2021 року справа № 340/4078/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брегея Р.І., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про накладення штрафу на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення суду,

В С Т А Н О В И В:

28 вересня 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до держави, яку представляли Державна казначейська служба України (далі Служба) та ДСА України (далі Служба 2), про стягнення шкоди, що спричинена дією закону, котрий визнано неконституційним (Том 1 а.с.1-7).

09 листопада 2020 року суд прийняв рішення, яким стягнув з Державного бюджету України кошти у сумі 198866,50 грн. (Том 1 а.с.62-65).

16 березня 2021 року апеляційним судом прийнято постанову, якою залишено без змін рішення суду першої інстанції (Том 1 а.с.117-120).

26 квітня 2021 року ОСОБА_1 отримала виконавчий лист (Том 1 а.с.124).

18 травня 2021 року Служба сповістила стягувача, що рішення суду неможливо виконати, оскільки Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» не виділені кошти на відшкодування такого виду шкоди (Том 1 а.с.131).

08 липня 2021 року суд прийняв ухвалу, якою встановив судовий контроль за виконанням рішення суду (Том 1 а.с.134-135).

20 липня 2021 року Служба звернулася до суду зі заявою про зміну способу і порядку виконання рішення суду (Том 1 а.с.138-149).

Просила суд дозволити стягнення коштів з бюджетної програми, розпорядником коштів яких є Служба 2.

Ухвалою суду від 06 вересня 2021 року відмовлено у задоволенні заяви (Том 1 а.с.190-191).

Служба оскаржила ухвалу суду в апеляційному порядку (а.с.192-197).

25 червня, 20 липня, 23 вересня і 13 жовтня 2021 року Служба зверталася до Міністерства фінансів України (далі Міністерство) зі заявами про виділення коштів на виконання рішення суду або ініціювання законотворчого процесу стосовно встановлення бюджетної програми, за якою відшкодовується шкода, котра спричинена дією закону, котрий визнано неконституційним (Том 1 а.с.207-217, 235-236).

06 жовтня 2021 року ОСОБА_1 подала заяву про накладення штрафу на керівника Служби за невиконання рішення суду (Том 1 а.с.218-221).

Стверджує, що має місце протиправна бездіяльність.

Служба подала заперечення на заяву (Том 1 а.с.232).

Зазначила, що виконання рішення суду залежить від дій Міністерства.

Стягувач та представники Служби та Служби 2 до суду не з`явились, будучи належним чином повідомлені про час і місце розгляду заяви (Том 1 а.с.227-231)

Їх неявка не перешкоджає розгляду відповідно до приписів частини 4 статті 382 КАС України.

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про відмову у задоволенні заяви з таких підстав.

Так, приписами частини 2 статті 6 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що рішення про стягнення коштів з державних органів, державного та місцевих бюджетів або бюджетних установ виконуються органами, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Отже, Служба відповідальна за виконання рішення суду.

Приписами частини 2 статті 382 КАС України визначено, що за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, незважаючи, що шкода не спричинена діями Служби, на її керівника (керівник суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення суду) може бути накладено штраф за невиконання рішення суду.

Приписами пункту 8 частини 1 статті 7 Бюджетного кодексу України встановлено, що бюджетна система України ґрунтується на принципі цільового використання бюджетних коштів бюджетні кошти використовуються тільки на цілі, визначені бюджетними призначеннями та бюджетними асигнуваннями.

Приписами абзацу 2 підпункту 1 пункту 9 Прикінцеві і перехідні положення Бюджетного кодексу України визначено, що безспірне списання коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) здійснюється Казначейством України у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, за черговістю надходження таких рішень, щодо видатків бюджету в межах відповідних бюджетних призначень та наданих бюджетних асигнувань.

Рішення суду має виконуватися в межах бюджетної програми КПКВК 3504030, так як за рахунок цих коштів відшкодовується шкода, яка завдана фізичній особі незаконними рішеннями органу державної влади.

Верховна Рада України, протиправним рішенням (неконституційний закон) якої завдано шкоду, відноситься до органів державної влади (законодавча влада).

Законом України «Про Державний бюджет на 2021 рік» на бюджетну програму КПКВК 3504030 виділено 150 000 000 грн.

На сьогодні виконуються рішення судів, котрі надійшли на виконання у жовтні листопаді 2020 року, а залишок невикористаних коштів, які надходять періодично, складає 33 000 000 грн. (Том 2 а.с.2-7).

Постановою Уряду України від 03 серпня 2011 року №845 затверджено Порядок виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевого бюджетів або боржників (далі Порядок).

Приписами пункту 39 Порядку встановлено, що у разі коли для здійснення безспірного списання коштів державного бюджету згідно з пунктом 35 цього Порядку необхідні додаткові кошти понад обсяг відповідних бюджетних призначень, Казначейство подає протягом одного місяця з дня надходження виконавчих документів Мінфіну пропозиції щодо необхідності внесення змін до закону про Державний бюджет України або виділення коштів з резервного фонду державного бюджету на зазначену мету.

Казначейство відкладає безспірне списання коштів державного бюджету та поновлює його з дати набрання чинності законом про внесення змін до закону про Державний бюджет України або рішенням про виділення коштів з резервного фонду державного бюджету.

Служба дотрималась приписів Порядку.

Тому керівником суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення суду, став керівник Міністерства.

Такий правовий висновок суду узгоджується зі сутнісним змістом припису частини 2 статті 129-1 Конституції України.

Цією нормою права встановлено, що держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Водночас суд зазначає наступне.

Рішення суду після набрання законної сили прирівнюється до закону, котрий регулює правовідносини, що склалися між сторонами.

Його дія не поширюється на правовідносини однієї сторони з третьою особою.

Тому у ОСОБА_1 відсутній пріоритет щодо стягнення коштів з держави поза межами сформованої черговості, котра утворилась у зв`язку з відсутністю достатньої кількості коштів за бюджетною програмою, щоб одночасно задовільнити вимоги всіх кредиторів.

Отже, у задоволенні заяви належить відмовити, так як керівник Служби виконав усі необхідні дії щодо виконання рішення суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.382 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви про накладення штрафу.

Ухвала може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом п`ятнадцяти днів з дня складення.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей