Справа № 160/14213/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2021-10-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" до Дніпровської митниці про визнання протиправним та скасування рішення у формі картки відмови, -
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ТОВ Такт є суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності. На виконання зовнішньоекономічного контракту №СТАК/ОЕ-005827 від 08.10.2019 р., специфікації (доповнення до контракту) № 5 від 26.02.2021 р., а також рахунку-фактури (інвойсу) № 597227 від 13.04.2021 р. АТ Оскольський електрометалургійний комбінат (Росія) згідно з міжнародною залізничною накладною ЦІМ/УМВС № 30663273 від 14.04.2021 р. здійснило на їх адресу поставку товару походженням Російська Федерація, власного виробництва. Згідно з специфікацією постачанню підлягає металопрокат: круги в асортименті у вигляді прутків відповідно до наведених в специфікації марок сталі, міждержавних стандартів. Номери державних (міждержавних) стандартів яким має відповідати товар вказані у специфікації, сертифікатах якості.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.08.2021 року було відкрито провадження по даній справі та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.
Рішення Комісії не містять посилань на ГОСТи, ДСТУ, ТУ, ISO, марки сталі, цільове використання товару. У листі Мінекономрозвитку, на який посилається ТОВ Такт, також не має жодних посилань на ГОСТи та стандарти виробництва. Відсутні посилання на ГОСТи і в описах товарних позицій 7214. До товарної позиції 7214 УКТЗЕД відносяться: інші прутки та бруски з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, крім кування, гарячого прокатування, гарячого волочіння або гарячого пресування, включаючи ті, що були піддані крученню після прокатування. Листом Мінекономрозвитку від 13.03.2019 р. №4413 ДФС інформовано про те, що найближчим часом на розгляд Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі буде винесено питання стосовно визначення основних характеристик відповідно до стандартів, по яких ДФС зможе ідентифікувати товар, що є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Таким чином, до внесення змін до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі стосовно визначення основних характеристик товару за державними стандартами, Дніпровська митниця керується виключно рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 р. № АД-382/2017/4411-05 та від 20.04.2018 р. №АД-390/2018/4411-05. Враховуючи викладене, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

До суду 10.09.2021 року від позивача надійшли письмові пояснення, в яких щодо посилань відповідача на приписи ст.ст.46, 54 та пункту 56.11 ст.56 МКУ зазначалося те, що вони не стосуються предмету спору та доказування в цій справі. Так, на сортовий прокат (круги у формі прутків), який імпортований позивачем, не розповсюджується дія антидемпінгових заходів, то і застосування до даних правовідносин статей ПКУ, які регулюють сплату таких зобов`язань, не має правового значення для вирішення даної справи. В межах розгляду даної справи предметом позовних вимог не є оскарження жодних податкових (грошових) зобов`язань, позивач не просить суд визнати недійсною митну декларацію, з підстав визначених ст.269 МКУ, а позов має немайновий характер. Таким чином, позивач просив суд позов задовольнити з викладених у ньому підстав.

Відповідач своїм правом щодо надання до суду письмових заперечень до теперішнього часу не скористався.

Ухвалою від 22.20.2021 року клопотання позивача про заміну відповідача по даній справі задоволено. Замінено відповідача у справі № 160/14213/21 - Дніпровської митниці Держмитслужби () в порядку процесуального правонаступництва на належного відповідача - Дніпровську митницю (код ЄДРПОУ ВП 43971371).

В силу ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з ст.258 КАС України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у письмових поясненнях, позицію відповідача, викладену у відзиві та в уточненому відзиві на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач 21.04.2021 р. подав до Дніпровської митниці Держмитслужби митну декларацію типу ІМ 40 ТН № UА110130/2021/010775, згідно з графою 31 якої заявлено:

- Товар № 1: «Чорні метали. Прутки (круг) з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, згідно з ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, не являється арматурним прутком, марка сталі 45, розмір круг 32,0 мм - 9,140 та, хімічний склад: С-0,43%, Mn-0,59%; Sі-0,27%; Р-0,009%; S-0,011%; Сu-0,04%, N-0,008%, Аs-0,002%.

Виробник: АТ Оскольський електрометалургійний, комбінат імені Олексія Олексійовича Угарова, торговельна марка Metalloinvest ОЕМК.

Згідно з графою 33 заявлено код товару УКТЗЕД .

- товар № 2: Чорні метали. Прутки (круг) з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються в сільськогосподарському машинобудуванні, згідно з ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, не являється арматурним прутком, марка сталі 20, розмір круг 32,0 мм - 8,725 тн, хімічний склад: С-0,20%, Мn-0,45%; Si-0,23%; Р-0,006%; S-0,012%; Сr-0,03%; Ni-0,002%; Сu-0,03%, N-0,008%, Аs-0,01%

Виробник: АТ Оскольський електрометалургійний комбінат імені Олексія Олексійовича Угарова, торговельна марка Metalloinvest ОЕМК.

Згідно з графою 33 заявлено код товару УКТЗЕД .

Декларантом позивача у графі 47 (В) «Нарахування платежів» ЕМД від 21.04.2021 р. №UА110130/2021/010775 зазначені відомості щодо сплати антидемпінгового мита у сумі 51088,46 грн. (код 023).

За обставинами справи під час здійснення митного оформлення товару були відібрані проби (зразки) товару та направлені на дослідження до спеціалізованої установи.

Відповідно до висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України від 26.04.2021 р. № -0305, надані на дослідження проби товарів, заявлених в гр.31 ЕМД від 21.04.2021 р. № UА110130/2021/010775 як «Чорні метали. Прутки (круг) з вуглецевої сталі, без подальшого оброблення, гарячекатані, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм...» за визначеними показниками ідентифіковані як прутки круглого поперечного перерізу із сталі нелегованої, іншої, діаметром менш як 80 мм ((40,00±0,02). Вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання.

До митного оформлення були подані сертифікати якості від 13.04.2021 р. № 0763488, № 0763489 та сертифікат походження: № 0897336 від 26.04.2021 р.

Позивачем 12.05.2021 р. надано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ 40 ДТ № UA110130/2021/013111.

У графі 31 зазначеної декларації заявлено відомості про товар аналогічно графі 31 ЕМД 21.04.2021 р. № UA110130/2021/010775.

У графі 47 зазначеної декларації позивачем заявлено надмірність суми сплаченого антидемпінгового мита за товар у розмірі 51088,46 грн. як такого, що підлягає поверненню (спосіб платежу 99).

У зв`язку із зазначеним, позивачу було відмовлено в митному оформленні та видано Картку відмови від 12.05.2021 р. № UA110130/2021/00193, в якій зазначено про те, що декларантом не підтверджено, що заявлений ним до митного оформлення товар не є об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів.

У подальшому, декларантом позивача подано до Дніпровської митниці Держмитслужби нову декларацію типу ІМ 40 ДТ від 12.05.2021 р. №UA110130/2021/013136.

Правомірність та обґрунтованість картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2021/00193 від 12.05.2021 р. є предметом позову, який передано на розгляд суду.

Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.

В силу п.4 ч.2 ст.271 МКУ антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.

Відповідно до ч.4 ст.275 МКУ антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.

Згідно з п.1 ч.1 ст.289 МКУ моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.

За змістом п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).

Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини 5 статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.

Частиною 1 статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.

Як зазначено вище, експертом митниці не підтверджено що товар є об`єктом антидемпінгового розслідування, а у висновку відсутня інформація про застосування ним алгоритму ідентифікації доведеним саме митницям для службового користування, а не декларантам листами Мінекономрозвитку від 22.08.2018 р. № 4413-06/37204-03, від 21.08.2019 р. № 4413-06/35262-03 та від 13.03.2019 р. № 4413-06/11029-03 за параметрами: хімічним складом, механічними характеристиками, геометричними параметрами, марочним складом, класом міцності та його результати та посилання на цей лист.

Оскільки митне оформлення товару завершено як такого, що не є арматурним прутком, то це унеможливлює стверджувати, що службова особа відповідача при прийнятті рішення діяла неупереджено, розсудливо відповідно та на підставі закону, оскільки прийняте ним рішення не узгоджується із сферою дії рішення міжвідомчої комісії.

Так, рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 р. №АД-382/2017/4411-05 Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації в редакції рішення від 20.04.2018 р. № АД-390/2018/4411-05 викладено в такій остаточній редакції:

1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:

Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00..

Рішення Комісії від 20.04.2018 р. № АД-390/2018/4411-05 набирає чинності з дня опублікування цього повідомлення.

З преамбули повідомлення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі вбачається, що рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі № АД-382/2017/4411-05 в редакції рішення від 20.04.2018 р. саме за результатами проведення антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації за скаргою ПАТ АрселорМіталл Кривий Ріг Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі (далі - Комісія) відповідно до Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту 28.12.2017 р. прийняла рішення № АД-382/2017/4411-05, яким застосувала остаточні антидемпінгові заходи у вигляді мита в розмірі 15,21 %.

Міжвідомча комісія з міжнародної торгівлі розмежувала металеві прутки за діаметром (для катанки від 5,5 мм-14 мм, а для арматури 6 мм-40 мм) тому що подальший опис товару стосується саме арматури та катанки.

Якщо з рішення Міжвідомчої комісії прибрати слова арматура та катанка, то це буде суперечити підставам та меті самого антидемпінгового розслідування, а також первісній редакцій рішення та мотиву внесення уточнень до опису товару.

Листом Міністерства економічного розвитку та торгівлі України від 12.03.2019 р. №4413-06/10508-07 позивача було повідомлено: Наголошуємо, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка. Інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою не є об`єктом застосування заходів, про що Мінекономрозвитку листом від 22.08.2018р. № 4413-06/37204-03 та від 05.09.2018 р. №4413-06/39-0934-03 повідомлено ДФС. Зазначаємо, що для визначення товару як такого, до якого застосовується антидемпінгове мито товар повинен підпадати під обидва критерії класифікації. А саме, опис товару та коду УКТЗЕД. Належність товару до кодів УКТЗЕД за описом здійснюється окремими територіальними органами ДФС у місцях митного оформлення.

Теж саме підтверджено ДФС листами від 21.08.2019 р. № 27012/7/99-99-19-04-01-17, від 12.09.2019 р. № 42140/6/99-99-19-04-01-15, в яких зазначено про те, що інші прутки, які за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування антидемпінгових заходів.

Відповідач погодився з правильністю кодів згідно з УКТЗЕД заявленого позивачем (декларантом), що круги не є арматурними прутками.

Неправильне застосування відповідачем під час митного контролю нормативно-правових актів з питань митної справи полягає у наступному.

Митне оформлення спірного товару розпочато та завершено як такого, що не є арматурним прутком, а за діаметром він не підпадає під катанку у розумінні рішення Міжвідомчої комісії.

Відповідно до п.5 ст.1 Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.

Згідно з п.26 ст.1 цього Закону товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.

У митній декларації в графі 31 позивачем зазначені номери державних стандартів яким відповідає товар. Вказані ГОСТи є у вільному доступі, в тому числі в мережі Інтернет.

ГОСТ 2590-2006 визначає геометричні параметри та розміри прокату, товарну форму (прутки чи в бунтах (мотках). Вказаний міждержавний державний стандарт містить загальні вимоги та не відносить прокат до арматурного чи іншого, до катанки чи ні.

Інші міждержавні стандарти вказані в сертифікатах якості (ГОСТ є спеціальними та їх сфера застосування (застосування металопрокату та марок сталі які відповідають цим ГОСТам) визначена ними.

ГОСТ 30136-94 (ИСО 8457-1-89) Міждержавний стандарт катанка з вуглецевої сталі звичайної якості технічні умови (відкрите джерело інформації: http:/www.mdgr.com.ua/content/ffles/manualfile/gost-30136-94.pdf) містить інформацію про марки сталі з яких виготовляється катанка серед яких не має марок заявлених позивачем до митного оформлення

Ввезений позивачем товар має гладкий профіль (не має вм`ятини, ребра, борозни або інші рельєфи, створені під час прокатування, або ті, що зазнали кручення після прокатування).

На виконання доручення ДП УкрНДНЦ позивач отримав лист №103 від 30.10.2019 р. ТОВ Національний технічний комітет по стандартизації в металургії 4 (ТК4) фахівці якого є розробниками Національних стандартів України (щодо металопродукції та щодо арматурного прокату зокрема) на ці запити згідно p яким надано роз`яснення що саме слід розуміти під арматурним прокатом (ДСТУ EN 10080:2009 Національний стандарт України. Сталь для армування бетону зварювана рифлена арматурна сталь В 500. Затверджено наказом Держспоживстандарту України від 21 березня 2005 р.№ 67 з 2006-07-01.

Ці запити стосувалися широкого кола питань та розуміння Національних стандартів України, а не суто питання ввезення позивачем спірного товару в цій справі.

Зроблений фаховий та в межах компетенції висновок про те, що круглий не профільований прокат призначений для армування залізобетонних конструкцій, згідно ДСТУ 3760:2019 виготовляють тільки класу А240 С. Будь-який сортовий прокат не може вважатися арматурним прокатом, якщо у розділі сфера застосування нормативного документу, згідно з яким його постачають, не вказано, що він призначений для армування бетону або попереднього напруження бетону (пункт 4 відповіді).

Додатком А до ДСТУ 3760-2006 до якого відсилає додаток до листа Мінекономрозвитку і торгівлі України від 22.08.2018 р. №4413-06/37204-03 (зазначений у картці відмови як підстава прийняття оскаржуваного рішення) встановлено рекомендовані марки сталі (СтЗсп, СтЗпс, СтЗкп) для виготовлення арматурного прокату з гладким профілем класу А 240, А 240С. Згідно з листом № 103 від 30.10.2019 р. ТОВ Національний технічний комітет по стандартизації в металургії 4 (ТК4) (м.Дніпро) арматурний прокат з гладким профілем (який імпортований позивачем) існує тільки класу А 240С та виготовляється із сталі тієї самої марки сталі (СтЗсп, СтЗпс, СтЗкп) згідно з таблиці 5 розділу 2 технічні вимоги ГОСТ 5781-82.

Ввезений позивачем товар виготовлений за міждержавними стандартами (ГОСТ 2590-2006, 1050-2013) сфера застосування яких не є арматурний прокат, з марок сталі які не призначені для виготовлення арматури, що узгоджується з інформацією доведеною відповідачу листом Мінекономрозвитку і торгівлі України від 22.08.2018 р. №4413-06/37204-03 з додатком на 3 арк.

Відповідач погодився, що спірний товар не є арматурним прутком (арматурою), а відтак, відповідач не мав підстав відносити товар до такого щодо якого впроваджено антидемпінгове мито та розповсюджувати на товар сферу дії рішення Міжвідомчої комісії.

Загальний опис та код товару згідно з УКТЗЕД наведені в рішенні Міжвідомчої комісії в редакції рішення від 20.04.2018 р. № АД-390/2018/4411-05 вказує на те, що цей нормативно-правовий акт дає відповідачу можливість його подвійного тлумачення через відсутність чітких технічних критеріїв (посилання на державні та інші технічні стандарти є тільки в роз`ясненнях щодо порядку застосування цього рішення), а відтак мова йдеться про якість акту законодавства. Той факт, що це рішення не є законом у формальному сенсі не має значення оскільки поняття закону, передбачене Європейською конвенцією з прав людини, також має автономне значення, яке може включати підзаконні акти (див., наприклад, Вitto та інші проти Словаччини, № 30255/09, § 102,28 січня 2014 року).

Так, в умовах презумпції правомірності дій та рішень декларанта, а також правової невизначеності діють правила частини 1 та 4 ст.3 МКУ (імперативна норма права яка не дає відповідачу права вибору щодо свого рішення) з урахуванням практики Європейського суду з прав людини про те, що у разі існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків, слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та приймати рішення на користь платника податків (справи Серков проти України (заява № 39766/05), Щокін проти України (заяви № 23759/03 та №37943/06), яка відповідно до ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини підлягає застосуванню судами як джерела права.

Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява №63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст.9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, суд приходить до висновку що при винесені спірної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA110130/2021/00193 від 12.05.2021 р. відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, передбачені чинним законодавством, з викладених вище підстав, що є підставою для задоволення позову повністю.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як видно з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову, тому судовий збір у розмірі 2 270 грн. підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до частин 1, 3 статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, зокрема, витрат на професійну правничу допомогу.

Частиною 7 ст.139 КАС України передбачено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Судом встановлено, що з метою отримання професійної правничої допомоги позивачем було укладено з адвокатом Бичковим В.В. договір №01/2019 про надання кваліфікованої правової допомоги від 07.12.2018 р.

Відповідно до додаткової угоди від 05.08.2021 року до договору про надання правничої допомоги №01/2019 від 07.12.2018 р. встановлено фіксований гонорар в розмірі 2 000 грн., якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно з актом прийому-передачі послуг від 09.09.2021 року до договору №01/2019 від 07.12.2018 р., в редакції додаткової угоди від 27.07.2021 р., відповідно до додаткової угоди від 05.08.2021 р. до договору про надання професійної правничої допомоги (адвокатських послуг) від 22.07.2021 р. за наслідками правового аналізу картки відмови у митному оформленні товару № UA10130/2021/00193 від 12.05.2021 р., митних декларацій та товарно-супровідних документів виконавцем підготовлено: проект позовної заяви, пояснення, клопотання про долучення документів які підтверджують понесення судових витрат на професійну правничу допомогу у справі № 160/14213/21, а також надані консультації щодо правової позиції відповідача у справі згідно з відзивом та недоцільності подання відповіді на відзив, порядку подання до суду документів які підтверджують судові витрати пов`язані з отриманням професійної правничої допомоги.

Відповідно до платіжного доручення №15952 від 09.09.2021 року позивачем було сплачено 2 000 грн.

Так, відповідач в уточненому відзиві заперечує проти витрат на правничу допомогу, та зазначає, що вимога про компенсацію судових витрат на правничу допомогу є похідною від основної вимоги у цій адміністративній справі визнання протиправним та скасування картки відмови в митному оформленні. Тобто, задоволення вимоги про стягнення судових витрат залежить від задоволення основної вимоги. Разом з тим, позивачем у позові зазначено про фіксовану суму гонорару адвоката у розмірі 2 000 грн., проте відсутність документів та інформації унеможливлює здійснення оцінки співмірності розміру витрат на оплату послуг адвоката відповідно до ч.5 ст. 134 КАС України.

Згідно з п.3.2 рішення Конституційного Суду України від 30.09.09 р. № 23-рп/2009 у справі № 1-23/2009, зазначено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Отже, з викладеного слідує, що до правової допомоги належать: консультації та роз`яснення з правових питань; складання заяв, скарг та інших документів правового характеру; представництво тощо.

Конституційний Суд України зазначив і про те, що гарантування кожному права на правову допомогу в контексті ч.2 ст.3, ст.59 Конституції України покладає на державу відповідні обов`язки щодо забезпечення особи правовою допомогою належного рівня. Такі обов`язки обумовлюють необхідність визначення в законах України, інших правових актах порядку, умов і способів надання цієї допомоги.

Частиною 5 ст.134 КАС України передбачено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з постановою від 03 жовтня 2019 р. Об`єднаної палати Касаційного господарського суду по справі № 922/445/19 витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26.02.2015 у справі "Баришевський проти України", від 10.12.2009 у справі "Гічайдуліна і інших проти України", від 12.10.2006 у справі "Двойних проти України", від 30.03.2004 справі "Меріт проти України", заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Тобто, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

З огляду на викладене, витрати на правничу допомогу у розмірі 2 000 грн. є співмірними зі складністю справи та наданих адвокатом обсягом робіт (наданих послуг), а заперечення відповідача в цій частині є також необгрунтованими.

Враховуючи, викладене, суд доходить висновку, що сплачені позивачем витрати на правову допомогу підлягають поверненню лише в розмірі 2 000 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241 - 246, 250, 262 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби, оформлене як картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110130/2021/00193 від 12.05.2021 р.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці (49000, м.Дніпро, вул.Княгині Ольги, 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (49005, м.Дніпро, вул.Героїв Крут, 16-а, ) судові витрати по справі у розмірі 2 270 грн.

Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці (49000, м.Дніпро, вул.Княгині Ольги, 22, код ЄДРПОУ ВП 43971371) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (49005, м.Дніпро, вул.Героїв Крут, 16-а, ) судові витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 2 000 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

Суддя К.С. Кучма