Справа № 947/32143/21
Суддя: Луняченко В. О.
Дата ухвалення: 2021-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/947/252/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.11.2021 року

Київський районний суд м. Одеси в складі головуючого судді Луняченка В.О.

за участю секретаря Макаренко Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

До Київського районного суду м. Одеси 21.10.2021 року звернулась ОСОБА_1 із позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання незаконною та скасування постанови № 043/21 від 04.06.2021 року про притягнення до адміністративної відповідальності по ч.2 ст. 188-42 КУпАП не забезпечення допуску до об`єкту будівництва посадових осіб для здійснення позапланової перевірки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що УДАБК ОМР не здійснило належного повідомлення про проведення позапланової перевірки, необхідності надання дозвільних документів та забезпечення безперешкодного доступу до об`єкта будівництва, а також факту належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Ухвалою суду від 26.10.2021 року відкрито провадження у справі.

Від УДАБК ОМР 08.11.2021 року надійшло клопотання про відкладення розгляду справи враховуючи , що ухвала про відкриття провадження та копія позову були отримані відповідачем лише 03.11.2021 року а тому визначений судом строк у п`ять днів для подання відповіді на позов не відповідає вимогам КАС України.

Суд , при розгляді даного питання враховую, що у відповідності до вимог ч.1 ст. 286 КАС України, адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Тобто законодавцем читко визначено скорення терміну розгляду справ даної категорії що приводить і до відповідного скорочення терміну надання відзиву на позов.

При цьому у відповідності до вимог ст. 268 КАС України у справах, визначених, зокрема ст. 286 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку. Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду. Неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_2 разом із ОСОБА_3 , є співвласником квартири АДРЕСА_1 .

Згідно наказу заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №01-13/64ДАБК від 30.04.2021 року призначена позапланова перевірка на об`єкті6 «Реконструкція мансардного поверху квартири АДРЕСА_1 , з визначенням суб`єктів містобудування ОСОБА_4 , ОСОБА_3 ( а/с 15).

За змістом направлення для проведення позапланової перевірки за №000080 від 05.05.2021 головний спеціаліст інспекційного відділу №1 УДАБК ОМР Заїченко С.А. направлена для проведення вищевказаної позапланової перевірки , зі строком дії направлення з 11.05. по 24.05.2021 року (а/с 16).

У листі від 12.05.2021 року за №01-8/237вх зобов`язано ОСОБА_4 та ОСОБА_5 надати документи необхідні про перевірки та здійснити безперешкодний допуск посадових осіб для проведення перевірки 20.05.2021 року о 08-30 ( а/с 17).

Відповідно до акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва від 20.05.2021 року головного спеціаліста ОСОБА_6 а також залученого головного спеціаліста відділу контролю та моніторингу за станом забудови району Київської районної адміністрації ОМР ОСОБА_7 не допустили до квартири АДРЕСА_2 котеджу АДРЕСА_3 для проведення позапланової перевірки 20.05.2021 року о08-30 годин ( а/с 18).

20.05.2021 року відносно ОСОБА_4 , головним спеціалістом Заїченко С.А. складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.2 ст. 188-42 КУпАП (а/с 22).

Також 20.05.2021 року відносно ОСОБА_4 винесено припис про усунення до 01.06.2021 року порушень вимог містобудівного законодавства шляхом допуску посадових осіб на об`єкт будівництва ( а/с 25).

Постановою №043/21 від 04.06.2021 року, винесеної заступником начальника інспекційного відділу №1 УДАБК ОМР Єфремовим В.Ю., ОСОБА_4 притягнута до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 188-42 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. , з визначенням що у випадку несплати штрафу у визначений законом строк, при примусовому виконанні штраф становить 13600 грн. (а/с 29).

Відповідно до вимог ч.1 ст. 7 Кодексу адміністративного судочинства України ( далі КАС ) суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Основними законодавчими актами у національному законодавстві, які врегульовують правовідносини у сфері притягнення осіб до адміністративної відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, є Закони України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності», від 20.05.1999 №687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі Закони №3038-VI, №687-XIV відповідно), а також прийняті на їх виконання підзаконні нормативно-правові акти.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду ( ч. 5 ст. 242 КАС )

Згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України, зокрема, у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Так Верховний Суд у постановах від 23.01.2018 у справі №804/12558/14 та від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд і в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі Прядок №553), з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (постанова Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки (постанова Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2-а/208/219/16).

Реалізація права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю безпосередньо залежить від обізнаності (повідомлення) останнього про намір відповідного органу або його посадових осіб щодо проведення перевірки і з`ясування цього питання як необхідної передумови для притягнення особи до відповідальності відповідно до положень пункту другого частини шостої статті 2 Закону України від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі Закон №208/94-ВР), є обов`язковим при розгляді даної справи.

Вищеназваною нормою Закону №208/94-ВР встановлено відповідальність суб`єктів містобудування за недопущення посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (а після внесення змін Законом України від 17.01.2017 №1817-VIII посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю), на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі десяти мінімальних заробітних плат.

Відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю передбачена й статтею 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), що тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Верховний Суд у постанові від 12.02.2019 у справі №813/578/17 зазначав, що відповідальність, визначена Законом №208/94-ВР, настає у разі недопущення суб`єктом містобудування посадових осіб архітектурно-будівельної інспекції на об`єкт будівництва для здійснення ними заходів контролю, в тому числі шляхом проведення перевірки, за умови наявності в останніх законних підстав здійснювати ці заходи та дотримання ними процедури їх здійснення.

З аналізу вищенаведеного слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на, зокрема безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Кодексом України про притягнення до адміністративної відповідальності ( КУпАП ) визначено порядок та підстави притягнення особи до адміністративної відповідальності.

За змістом ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. ( ч.1 ст. 9 КУпАП),

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків ( ст.. 10 КУпАП ).

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити ( ст.. 11 КУпАП).

У відповідності до вимог ч.1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Згідно ч.1 ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності ( ст. 245 КУпАП ).

Провадження по адміністративної справі починається з моменту складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, згідно вимог ст. 254-257 КУпАП.

Згідно вимог ч.2-4 ст. 256 КУпАП протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Протокол надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення ( ч.1 ст. 257 КУпАП).

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи ( ч.1 ст. 268 КУпАП).

Справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи ( ч.1 ст. 277 КУпАП).

У відповідності до вимог ч.1 ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

За змістом ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

У постанові Верховного Суду від 27 лютого 2020 року в справі №814/1469/17 визначено, що Верховний Суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сформульовану в рішенні від 08 листопада 2018 року, у справі «Созонов та інші проти України», в якій ЄСПЛ зазначив, що загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи. Принцип рівності вимагає, щоб кожній стороні була надана розумна можливість представити свою справу за умов, які не ставлять її в істотно несприятливе становище у порівнянні з іншою стороною. ЄСПЛ дійшов до висновку, що на національні суди покладено обов`язок з`ясувати, чи були повістки чи інші судові документи завчасно отримані сторонами та, за необхідності, зобов`язані фіксувати таку інформацію у тексті рішення. У разі невручення стороні належним чином судових документів, вона може бути позбавлена можливості захищати себе у провадженні.

Таким чином про розгляді даної справи суд розглядає питання про те, чи була належним чином повідомлена ОСОБА_1 про її обов`язок допустити посадових осіб ДАБК до об`єкту нерухомості який належить позивачці 20.05.2021 року, що є підставою для вирішення питання про наявність в її діях складу адміністративного правопорушення.

Кваліфікуючими ознаками правопорушення, визначеного ч.2 ст.188-42 КУпАП є не забезпечення допуску до об`єкту будівництва посадових осіб для здійснення позапланової перевірки, таким чином під час розгляду адміністративної справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення даного правопорушення повинно бути доведено належними, допустимими та правдивими доказами факт обізнаності особи про проведення відповідної перевірки та точної дати та часу необхідності допуску посадових осіб.

На а/с 17 даної справи знаходиться копія листа повідомлення УДАБК ОМР на ім`я ОСОБА_4 та ОСОБА_3 від 12.05.2021 року за №8/237 вх, про проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівельного законодавства, будівельних норм і правил та необхідності надати правовстановлюючі документи, технічну інвентаризацію об`єкту нерухомості, проектну документацію на реконструкцію об`єкту та дозвільні документи на виконання будівельних робіт а також необхідність бути присутніми на перевірці 20.05.2021 року о 08:30 за зазначеною адресою. Будь яких відомостей про направлення, отримання або повернення даного листа не має. У протоколі від 20.05.2020 року , приписі від 20.05.2021 року та постанові від 04.06.2021 року визначено, як доказ належного повідомлення осіб, відносно яких проводилась перевірка, про час і місце проведення перевірки із посиланням саме на вищевказаний лист без додаткових відомостей щодо наявності доказів направлення такого листа ( з номером трекінгу відправлення ) , факту вручення листа або відмовою від його отримання.

Таким чином суд приходить до висновку, що відсутні належні, допустимі та достовірні докази того, що 20.05.2021 року ОСОБА_8 було достовірно відомо про необхідність допуску посадових осіб ДАБК для перевірки об`єкту нерухомості , а також того, що її боку навмисно було здійснено не допуск зазначених посадових осіб, тобто доведеності , що в її діях є склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 188-42 КУпАП.

Згідно вимог ч.2 ст. 77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, а тому позивач по даної категорії справ не повинен доводити правомірність своїх дій , та саме на відповідача законодавець поклав тягар надання доказів та доведеності правопорушення.

Також у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази того, що ОСОБА_8 була належним чином повідомлена про наявність адміністративної справи, провадження по якої проводиться відносно неї. Зазначені у акті не допуску та протоколі про адміністративне правопорушення відмітки про направлення Укрпоштою копій зазначених документів, під номером трекінгу 054, дозволяє суду з відкритих джерел сайту Укрпошти встановити, що дані документи не були вручені та повернулись 19.09.2021 року відправнику.

Крім того зі змісту постанови про притягнення до адміністративної відповідальності не вбачається наявність направлених повісток про виклик особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, так як зазначені у постанові матеріали справи містять лише акт про недопущення, протокол та припис.

Дані обставини, дозволяють суду зробити висновок, про відсутність доказів належного повідомлення ОСОБА_8 про необхідність допуску 20.05.2021 року посадових осіб УДАБК ОМР що свідчить про відсутність в її діях складу адміністративного правопорушення а також про відсутність належного повідомлення її, як особи, яка притягується до адміністративної відповідальності , про початок, проведення та розгляді адміністративної справи, що є безумовною підставою для визнання порушення її прав у такому обсязі що призводить до порушення її права на справедливий розгляд адміністративної справи та є підставою для скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Крім того за змістом акту про не допуск посадових осіб від 20.05.2021 року вбачається відсутність на момент здійснення не допуску власників приміщення , та відповіді сторонньої особи, яка здійснювала перемови зі співробітниками за зачиненої двері про відмову у допуску, з одночасним зазначенням у акті та протоколі про відмову у отриманні копій , у тому числі протоколу, який з огляду на його складову надрукований на принтері , тобто не на місці правопорушення із відсутністю відміток про повторний виїзд на місце співробітників після складення протоколу для вручення копії.

Крім того, при розгляді даної справи, суд враховує, що зі змісту копії постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 вбачається відмітка про направлення копії за номером трекінгу 460, та з відкритих джерел сайту Укрпошти можливо встановити, що копія постанови не була вручена та повернулась відправнику 27.07.2021 року.

Зазначені обставини дозволяють суду прийти до висновку, що заявлене у позові строк ознайомлення із копією постанови після отримання 12.10.2021 року відповіді УДАБК ОМР від 05.10.2021 року за №01-8/237-вх, не спростовуються іншими доказами а тому. Поданий 21.10.2021 року позов , предметом якого є постанова про притягнення до адміністративної відповідальності від 04.06.2021 року, подано у межах 10-ти денного строку для оскарження.

Керуючись ст. ст. 241-243,245,246,250,295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_8 ( РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_4 )до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ( , місцезнаходження: 65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6 ) про визнання незаконною та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Визнати незаконною та скасувати постанову № 043/21, винесену 04.06.2021 року заступником начальника начальником інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремовим В`ячеславом Юрійовичем щодо притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності по ч.2 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Рішення може бути оскаржено, шляхом подання до П`ятого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги, протягом десяти днів з дня складення повного рішення.

Суддя Луняченко В. О.