Справа № 200/11240/21
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2021-11-11 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

11 листопада 2021 р. Справа №200/11240/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Голуб В.А., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування акту за формою Н-5 від 22.12.2020 та акту № 1 від 22.12.2020, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка, ОСОБА_1 , звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про скасування акту за формою Н-5 від 22.12.2020 та акту № 1 від 22.12.2020, зобов`язання вчинити певні дії.

Суд зазначає, що представницею Головного управління Національної поліції в Донецькій області у відзиві на позовну заяву зазначено про пропуск позивачкою строків звернення до суду з цим позовом. Так, відповідач зауважує, що в даному випадку застосовується місячний строк звернення до суду, адже вказана справа стосується проходження публічної служби. При цьому, з моменту отримання позивачкою оскаржуваних актів до вжиття заходів досудового врегулювання спору минуло понад п`ять місяців. У свою чергу, з моменту отримання відмови у рамках досудового врегулювання спору до звернення до суду минув ще понад місяць.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступних висновків.

Позивачка - ОСОБА_1 з 01.07.2017 була призначена на посаду оперуповноваженого відділу Управління оперативно-технічних заходів Головного управління Національної поліції в Донецькій області, а з 01.12.2018 но посаду старшого уповноваженого.

25.07.2019 під час проходження флюорографії у позивачки було виявлено факт туберкульозу, про що ОСОБА_1 повідомила начальника Управління оперативно-технічних заходів Головного управління Національної поліції в Донецькій області заявою від 16.08.2019 № П-4. У вказаній заяві позивачка просила призначити комісію зі складу працівників підрозділу щодо розслідування вказаного захворювання (т.1 а. с. 95).

За результатами розслідування нещасного випадку (захворювання), що стався у період часу з 19.02.2018 по 27.07.2019 відповідачем було складено акт за формою Н-5 від 22.12.2020, відповідно до якого зроблено висновок, що нещасний випадок, який стався з ОСОБА_1 у період проходження служби, не пов`язаний з виконанням службових обов`язків (т. 2 а.с. 93-128).

Крім того, відповідачем було складено акт № 1 за формою НТ від 22.12.2020, відповідно до якого, зокрема, не встановлено обставин, місця, часу та причин, що призвели до нещасного випадку, адже у період з грудня 2018 року по травень 2019 року позивачка перебувала на лікарняному, а з 13.05.2019 по 15.09.2019 їй була надана відпустка у зв`язку з вагітністю та пологами (т.2 а.с.121-162).

Вказані акти позивачка отримала 24.12.2020, про що свідчить відповідна розписка (т.2 а.с.163).

Отже, про порушення своїх прав позивачка дізналась ще у грудні 2020 року, проте до суду звернулась лише 25 серпня 2021 року.

Також судом встановлено, що представником позивачки було подано скаргу до Сектору державного нагляду за охороною праці управління логістики та матеріально-технічного забезпечення Головного управління Національної поліції в Донецькій області № 279/05/АС-ПМ від 25.05.2021 на акти НТ та Н-5 від 22.12.2020, які були винесені за результатом розслідування нещасного випадку (захворювання), що стався з ОСОБА_1 (т.1 а.с.181-188).

Водночас, згідно з листом від 09.07.2021 № 1103/28/01-2021 та довідкою від 14.06.2021 № Д-9/28-01-2021 представнику позивачки було відмовлено у задоволенні його скарги (т.1 а.с.201-203, т.2 а.с.191-208).

Отже, суд погоджується з доводами відповідача щодо того, що саме у грудні 2020 року позивачці стало відомо про порушення її прав.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 3 статті 122 КАС України визначено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

На переконання суду, спірні відносини пов`язані з проходженням з публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норми спеціального процесуального закону, котрі визначають місячний строк звернення до суду.

За таких обставин для звернення до адміністративного суду з вимогами щодо визнання протиправними та скасування акту за формою Н-5 від 22.12.2020 та акту № 1 від 22.12.2020 застосовується місячний строк, визначений частиною 5 статті 122 КАС України.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Отже, суд вважає, що позивачкою пропущено місячний строк звернення до суду із даним позовом.

Суд не приймає до уваги посилання позивачки на досудове врегулювання спору, адже дослідивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку, що позивачка понад п`ять місяців не зверталась за захистом своїх прав як в адміністративному, так і в судовому порядку. На переконання суду, вказане свідчить про створення штучних умов, спрямованих для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Так, лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо звернення до суду у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до суду з поважних причин.

Європейський суд з прав людини у справах «Стаббігс та інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії» визначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Суд зауважує, що відступлення від принципу правової визначеності через відновлення строку звернення до суду виправдано лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру.

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення суд враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі.

Водночас, навіть наявність об`єктивних та непереборних обставин, що обумовлюють поважність причин пропуску строку звернення до суду, не може розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення пропущеного строку (справа «Олександр Шевченко проти України», п. 27), оскільки у випадку, якщо минув значний проміжок часу з моменту закінчення пропущеного строку, відновлення попереднього становища учасників справи, що може бути зумовлено скасуванням рішення або визнанням незаконної дії (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень, буде значно ускладнено та може призвести до порушення прав та інтересів інших осіб.

З огляду на те, що позивачкою не зазначено жодного обґрунтування та не надано жодного доказу на підтвердження поважності причин пропуску нею строку звернення до суду з позовом, суд доходить висновку про порушення останньою строків звернення до суду.

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Проте з метою дотримання принципу офіційного з`ясування всіх обставин даної справи, суд вважає за необхідне витребувати у позивачки докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із наданням клопотання про поновлення строків звернення до суду.

Суд зауважує, що у разі не надання позивачкою клопотання про поновлення строків звернення до суду або у випадку визнання судом причин пропуску строку неповажними, позовна заява буде залишена без розгляду.

Суд зазначає, що відповідно до ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

При цьому, суд звертає увагу на той факт, що справа має бути розглянута протягом розумного строку. З огляду на вказане, суд вважає за необхідне роз`яснити позивачці, що у разі якщо вона бажає надати до суду клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин пропуску строку, вона має подати його за допомогою підсистеми "Електроний суд" або надіслати на офіційну електрону адресу суду у строк до 15 листопада 2021 року.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 42, 46, 123, 160, 171, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправними та скасування акту за формою Н-5 від 22.12.2020 та акту № 1 від 22.12.2020, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви - до 15 листопада 2021 року, протягом якого позивачка має надати суду докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із наданням відповідного клопотання про поновлення строків звернення до суду.

Повний текст ухвали складено 11.11.2021.

Якщо позивачка не усуне недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Голуб