Справа № 380/12376/21
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2021-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2021 року

справа №380/12376/21

провадження № П/380/12550/21

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Кедик М.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ДПС у Львівській області, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення - рішення від 16.03.2018 № , № , № .

Ухвалою від 02.08.2021 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в загальному позовному провадженні.

Ухвалою від 29.09.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду; задовольнив заяву позивача про поновлення строку звернення до суду; визнав поважними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень та поновив позивачеві строк звернення до адміністративного суду.

Суд у зв`язку з реорганізацією відповідача уточнив назву відповідача - Головне управління ДПС у Львівській області ().

Ухвалою, постановленою в підготовчому засіданні 27.10.2021 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору фізичною особою, ОСОБА_1 за період з 01.01.2015 по 31.12.2015 складено акт від 02.02.2018 № 233 13-01-13- 10/, у якому встановлено порушення вимог: п. 164.1 ст. 164, п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, пп. 164.2.19 п. 164.2 ст. 164, ст. 167. пп. 168.1.1 п.168.1 ст. 168 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755VI/ На підставі висновків акта перевірки відповідачем прийняте податкове повідомлення - рішення від 16.03.2018 № на суму 522850,53 грн податку на доходи фізичних осіб, то сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування, в тому числі основне зобов`язання 418280,42 і штрафні (фінансові) санкції 104570,11 грн; податкове повідомлення - рішення № від 16.03.2018 на суму 39327,98 грн військового збору, в тому числі основне зобов`язання 31462,38 грн, штрафні (фінансові) санкції 7865,60 грн; податкове повідомлення - рішення від 16.03.2018 № на суму 170,00 грн штрафних (фінансових) санкцій. Зазначає, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує доход платника податку. Водночас, в разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг. Таким чином, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує доход платника податку і включається в його оподатковуваний доход. Разом з тим проценти, які нараховані банком за умовами договору за користування кредитом, не є доходами, які призводять до приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Відповідно, у разі прощення (анулювання) процентів, нарахованих за користування кредитом, відсутні підстави вважати їх додатковим благом платника податку.

Відповідач подав відзив на позовну заяву від 28.08.2021 (вх. № 62380), у якому зазначає, що в ході перевірки встановлено, що 18.11.2015 р ПАТ «Пумб» позивачу прощено частину боргу у розмірі 87 255,32 доларів США, і ознайомлено під підпис з повідомленням про прощення частини боргу. Листом від 09.08.2016 № КНО-08.1.2.2/39 Банк підтвердив зазначену інформацію та надав повідомлення про прощення боргу. На вказаному повідомленні зазначено: «Отримав 18.11.2015 р. ОСОБА_2 підпис». Отже, банком виконано свій обов`язок щодо повідомлення боржника про прощення боргу, подання податкової декларації та сплати податків з вказаної суми. ОСОБА_2 за 2015 рік податкову декларацію про майновий стан і доходи до Залізничної ОДПІ ГУ ДФС у Львівській області подав із запізненням та доходи у вигляді додаткового блага за 2015 рік не декларував, податок на доходи фізичних осіб та військові збір від отриманого доходу не сплатив. Отже, Позивачем порушено вимоги пп. «д» пп. 164.2.17 п.164.2 ст.164 та п.16' ет.167 Податкового кодексу України. Просить відмовити у задоволенні позову.

У судовому засіданні 27.10.2021 суд заслухав вступну промову позивача, представника відповідача, дослідив письмові докази та перейшов до письмового провадження.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та надав їм правову оцінку.

ГУ ДФС у Львівській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку щодо своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору фізичною особою ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за період з 01.01.2015 по 31.12.2015.

За результатами перевірки складено акт від 02.02.2018 № 233/13-01-13-10/ НОМЕР_1 .

Перевіркою встановлені порушення:

- абз. «д» пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164, п. 167.1 ст.1 67 Податкового кодексу України від 02.12.2010№ 2755-VI із змінами та доповненнями донараховано податок на доходи фізичних осіб за 2015 рік на загальну суму 418280,42 грн;

- п. 49.18.5 п. 49.18 ст. 49, п. 177.11 ст.177 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI із змінами та доповненнями в частині несвоєчасного подання декларації про майновий стан і доходи за 2015 року;

- пп. 1.2, пп.1.3, пп.1.5, пп.1.6 п. 16-1 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, пп.168.1.1, пп. 168.1.2 п. 168.1 ст. 168 Закону України від 28.12.2014 № 71- VI «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи» в результаті чого донараховано військовий збір за 2015 рік на загальну суму 31462,38 грн.

На підставі акту перевірки сформовані податкові повідомлення-рішення:

- від 16.03.2018 № про збільшення позивачу суми грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачується за результатами річного декларування за податковим зобов`язанням на суму 418280,42 грн, та за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 104570,11 грн;

- від 16.03.2018 № про збільшення відповідачу суми грошового зобов`язання за платежем військовий збір на суму податкового зобов`язання у розмірі 31462,38 грн, та за штрафними (фінансовими) санкціями на суму 7865,60 грн.

- від 16.03.2018 № про застосування штрафних (фінансових) санкцій за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачується за результатами річного декларування на суму 170 грн.

Не погодившись з прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Даючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався таким.

Згідно з ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Згідно з підпунктом 14.1.47 пункту14.1. статті14 ПК України додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Відповідно до пункту 163.1 статті 163 ПК України об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Згідно з пунктом 164.1 статті164 ПК України базою оподаткування є загальний оподатковуваний дохід, з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Відповідно до абзацу «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 татті164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 25 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Згідно з п. 167.1 ст.167 ПК України ставка податку становить 15 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.6 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами, якщо база оподаткування для місячного оподатковуваного доходу не перевищує десятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня звітного податкового року (далі у цьому пункті - мінімальна заробітна плата).

Згідно з п. 179.1 ст. 179 ПК України платник податку зобов`язаний подавати річну декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію) відповідно до цього Кодексу.

Аналіз зазначених норм свідчить про те, що боржник, який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) основної суми боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Відповідно до матеріалів справи 26.05.2005 між Публічним акціонерним товариством «Перший Український Міжнародний банк» та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № 600/07-076.

Пунктом 8 підрозділ 1 розділу XX «Перехідних положень» ПК України встановлено, що не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Основна сума боргу (кредиту) платника податку прощена (анульована) кредитором за його самостійним рішенням є доходом такого платника.

Визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є приріст показників фінансового та/або майнового стану платника податку.

При прощенні (анулюванні) заборгованості особа одержує економічну вигоду у вигляді збереження активів у силу припинення належного кредитору права вимоги та кореспондуючого цій вимозі обов`язку боржника витрачати кошти на погашення заборгованості за кредитом.

Кредитор має належним чином повідомити платника податку - боржника про анулювання (прощеного) боргу (рекомендованим листом з повідомленням про вручення, шляхом укладення відповідного договору, шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто) та включити суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку.

Боржник (платник податків), який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) суми основного боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідних сум податку, в тому числі і військового збору.

До загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включається основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, у сумі, що не перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

Суд зазначає, що норми пункту 8 підрозділ 1 розділу XX «Перехідних положень» ПК України стосується регулювання правовідносин, які складаються щодо прощення (анулювання) кредитором суми боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, відносно якого відбулась зміна валюти зобов`язання з іноземної у гривню.

Проте судом не було встановлено, а матеріали справи не містять будь-яких доказів зміни умов договору про надання кредиту від 26.05.2005 № 600/07-076 щодо валюти зобов`язання, а відтак пункт 8 підрозділ 1 розділу XX ПК України не може бути застосовано до спірних правовідносин.

Згідно з повідомленням заступника Керуючого відділенням Банку «РЦ в м. Львові» про прощення частини боргу ОСОБА_1 повідомлено про те, що 18.11.2015 за кредитним договором прощено частину боргу у розмірі 87 255,32 доларів США.

У повідомленні Банк зазначив, що згідно з абзацом "д" пп. 164.2.17 Податкового кодексу України сума боргу платника податку, анульованого кредитором по його самостійному рішенню, підлягає обкладанню податком з доходів фізичних осіб.

Згідно з написом на повідомленні, ОСОБА_2 отримав останнє 18.11.2015.

Відповідно до "Заяви на сплату заборгованості згідно з умовами Опції 50-50 з частковим анулюванням ОСОБА_1 до ПАТ «Укрсоцбанк» від 25.11.2015 фізичній особі - платнику податків ОСОБА_1 01.12.2015 прощено борг за Кредитним договором від 26.05.2005 № 600/07-076 в сумі 1000 доларів США.

Відповідно до отриманих відомостей бази даних державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів встановлено, що ПАТ «ПУМБ» та ПАТ «Укрсоцбанк» в 4 кварталі 2015 року відобразив в Податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку (форма 1ДФ) фізичну особу - платника податку ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за ознакою доходу 126 щодо нарахованого та виплаченого доходу на загальну суму 2097492,11 грн, в т.ч. 18.11.2015 2074153,02 грн та 01.12.2015 23339,09 грн.

Таким чином, сума прощеної позивачу основної заборгованості за кредитом 87255,32 USD та 1000 USD, є доходом платника податку в повному обсязі та підлягає оподаткуванню як податком на доходи фізичних осіб так і військовим збором.

Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 29 січня 2019 року у справі № 821/707/17 (провадження №К/9901/40853/18), а відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України суд при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З огляду на вищевикладене, суд не вбачає підстав для скасування податкових повідомлень-рішень від 16.03.2018 № , № , № .

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч. 1 ст. 9 КАС України).

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування наявності в діях позивача ознак неправомірності, а відтак і правомірності вчинених ним дій та прийняття оскарженого рішення.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Оскільки ухвалою від 02.08.2021 позивач звільнений від сплати судового збору, судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 09.11.2021.

Суддя Кедик М.В.