Справа № 640/28072/21
Суддя: Клочкова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін

08 листопада 2021 року м. Київ № 640/28072/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючої судді Клочкової Н.В., розглянувши клопотання представника Антимонопольного комітету України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження в адміністративній справі №640/28072/21 за позовом

акціонерного товариства «Українська залізниця»

до Державної аудиторської служби України

про визнання протиправним та скасування пунктів вимоги,

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява акціонерного товариства «Українська залізниця» (надалі - позивач), адреса: 04119 м. Київ, вул. Юрія Іллєнка, 40 до Державної аудиторської служби України (надалі - відповідач), адреса: 04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправними та скасувати пункти 41, 42, 43, 46 Вимоги про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 № 000500-14/7930-2021 Державної аудиторської служби України, якими було зобов`язано Акціонерне товариство «Українська залізниця»:

- забезпечити відшкодування на користь AT «Укрзалізниця» в особі РФ «Одеська залізниця» втрат, зазнаних через сплату штрафів за недотримання термінів доставки вантажів і порожніх вагонів на суму 61616865,9 гривень;

- забезпечити відшкодування на користь AT «Укрзалізниця» в особі РФ «Одеська залізниця» втрат, здійснених на оплату штрафних санкцій на суму 3400365,08 гривень;

- забезпечити перерахування до Державного бюджету України орендної плати у розмірі 2890608,4 гривні;

- забезпечити відшкодування на користь AT «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» втрат, заподіяних через сплату штрафів за несвоєчасну доставку вантажів згідно з умовами договорів на загальну суму 17395031,67 гривні;

Підставою позову вказано порушення прав та інтересів позивача, внаслідок прийняття суб`єктом владних повноважень оскаржуваного висновку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05 жовтня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.

На адресу суду надійшло клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

В обґрунтування поданого клопотання представник позивача послався на те, що характер спірних відносин, які є її предметом, стосуються реалізації повноважень Відповідача в частині оскаржуваних пунктів Вимоги про усунення виявлених порушень від 24.06.2021 № 000500-14/7930-2021 (далі - Вимога). На думку Позивача відповідна редакція спірних пунктів Вимоги свідчить про реалізацію вищезазначених повноважень не у спосіб, передбачений чинним законодавством, зокрема Конституцією України та Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Таким чином, відповідний предмет доказування у справі включає в себе, в тому числі, встановлення наявності або відсутності відповідної компетенції Відповідача в частині винесення оскаржуваних пунктів Вимоги та реалізації відповідних повноважень (у разі наявності такої компетенції) у спосіб, визначених Конституцією або законами України. Вважаємо, що вищезазначений предмет доказування вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін з метою повного та всебічного встановлення обставин справи. Участь представників Позивача у судовому засідання надасть позивачу відповідну можливість через реалізацію своїх процесуальних прав, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, безпосередньо в судовому засіданні надати пояснення суду, навести свої доводи, міркування, заперечення проти відповідних доводів і міркувань відповідача. Також представником позивача зазначено, що спірні правовідносини стосовно скасування пункту 43 Вимоги додатково до вищезазначеного предмету доказування передбачають необхідність встановлення фактичних обставин щодо орендних правовідносин за договорами оренди окремого індивідуально визначеного майна, що належать до державної власності від 09.11.2012 № ОД/П-12-681дНЮ та від 17.02.2014 № ОД/П-14-16дНЮ, дослідження можливих зміни таких правовідносин в зв`язку із зміною чинного законодавства щодо оренди державного майна, а також оцінку таких зміни в зв`язку із корпоратизацією підприємств залізничного транспорту України (в тому числі ДП «Одеська залізниця» як первісного орендодавця відповідного державного майна).

Розглянувши клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, Окружний адміністративний суд міста Києва зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності, а частиною 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Тобто, виключний перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, міститься в частині 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України.

При цьому, суд наголошує, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеn v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСІІЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Крім цього, у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.11.2006 (скарга 73053/01 CASE OF JUSSILA v. FINLAND, суд вказав на те, що: "Європейський Суд не сумнівається в тому, що письмове провадження у справі часто може виявитись більш ефективним, ніж усний розгляд, для перевірки та забезпечення того, що платник податків надав точний звіт про свій майновий стан, підкріплений всіма необхідними документами. Суд не вважає переконливим довід заявника, що в ході розгляду цієї справи виникли міркування щодо достовірності, які потребували надання пояснень в усній формі.... та приймає довід держави-відповідача, що будь - які питання факту та питання права в цій справі могли бути належним чином розглянуті та вирішені на підставі матеріалів, наданих у письмовому вигляді. ... Оскільки заявнику була надана повна можливість наводити свої доводи у письмовому вигляді та надавати коментарі щодо відомостей, які надходили від податкових органів, Суд дійшов висновку, що вимоги справедливого судочинства були дотримані...".

Суд погоджується з такою позицією щодо Європейського суду з прав людини щодо застування пункту 1 статті 6 Конвенції.

Характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагає проведення судового засідання, а бажання сторони у справі викласти під час проведення судового засідання свої аргументи, які висловлені нею або можуть бути висловлені у відзиві на позовну заяву, не зумовлює необхідність призначення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

За таких підстав, на цій стадії судового розгляду, а також враховуючи, що представником позивача не наведено переконливих доводів, з яких вбачалась би необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, а доводи, на які представник посилається у своїй заяві є такими, що не доводять суду необхідності розгляду даної справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви та призначення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За таких підстав, а також враховуючи, що будь - яких інших достатніх причин, окрім того, що для забезпечення реалізації прав відповідача необхідно провести судове засідання, в якому буде брати участь представник останнього, та з яких вбачалась би необхідність розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін представником позивача не наведено, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення його клопотання.

В разі, якщо в подальшому, під час розгляду справи, суд дійде висновку про необхідність витребування доказів, заслуховування пояснень сторін, тощо, судом будуть вчинені необхідні дії для всебічного, повного та об`єктивного розгляду, в т.ч. з урахуванням можливості з власної ініціативи призначити судове засідання або перейти до розгляду в порядку загального провадження або призначення судового засідання.

Керуючись статтями 241 - 243, 248, 257, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника акціонерного товариства «Українська залізниця» про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Клочкова