Справа № 380/10937/20
Суддя: Гавдик Зіновій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2021 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі, головуючий суддя Гавдик З.В., судді Братичак У.В., Костецький Н.В, секретар судового засідання Раєнко О.В., розглянувши в судовому засіданні адміністративну справу № 380/10937/20 за

позовом Львівського міського голови Садового Андрія Івановича, представник Гриниха Х.А. Шевціва Андрія Володимировича- представник- Швець Н.О.
до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, представник Смолинець Я.І. ОСОБА_1 - не прибув; Львівської міської ради- представник- не прибув; за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Львівська обласна територіальна організація Політичної партії «ГОЛОС»; представник- не прибув Львівська обласна організація Всеукраїнського об`єднання «Свобода»; представник- не прибув Львівська територіальна організація Політичної партії «Європейська Солідарність» ; представник- не прибув Львівська обласна регіональна організація Політичної партія «ВАРТА (Всеукраїнський Альянс Регіональних і Територіальних Активістів)»; представник- не прибув Львівська обласна організація Політичної партії «Об`єднання «Самопоміч»; представник- не прибув Різника Олексія Романовича
про про визнання незаконним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Позивачі - Львівський міський голова Садовий Андрій Іванович, ОСОБА_2 звернулися до Львівського окружного адміністративного суду із адміністративними позовами до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, ОСОБА_1 , Львівської міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Львівської обласної територіальної організації Політичної партії «ГОЛОС», Львівської обласної організації Всеукраїнського об`єднання «Свобода», Львівської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність», Львівської обласної регіональної організації Політичної партії «ВАРТА (Всеукраїнський Альянс Регіональних і Територіальних Активістів)», Львівської обласної організації Політичної партії «Об`єднання «Самопоміч», ОСОБА_3 , в якому:

- позивач ОСОБА_4 просив, визнати незаконним та скасувати рішення Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, оформленого

постановою № 157 від 22.11.2020 «Про внесення змін до постанови Львівської міської

територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19

листопада 2020 року № 147».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 02.11.2020 Львівська міська територіальна виборча комісія Львівського району Львівської області офіційно оприлюднила результати виборів до Львівського міської ради в єдиному багатомандатному виборчому окрузі.

У листопаді 2015 року ОСОБА_4 був обраний на посаду міського голови Львова. У відповідності до статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» повноваження новообраного міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на пленарному засіданні відповідної міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах.

22 листопада 2020 року відбулось повторне голосування з виборів Львівського міського голови Львівського району Львівської області.

Станом на 24 листопада 2020 року підсумки голосування шляхом складання відповідного протоколу про підсумки голосування з виборів міського голови територіальною виборчою комісією не встановлені. Рішення за результатами голосування на виборах Львівського міського голови Львівського району Львівської області ТВК не прийнято. Офіційне оприлюднення результатів таких виборів не проведено.

У зв`язку із наведеним, повноваження позивача, як Львівського міського голови, обраного у листопаді 2015 року, можуть бути припинені в день відкриття першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради Львівського району Львівської області. Повноваження позивача як новообраного Львівського міського голови розпочнуться з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на пленарному засіданні відповідної міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією будуть оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації.

05.11.2020 Львівською міською територіальною виборчою комісією Львівського району Львівської області прийнято Постанову № 126 «Про реєстрацію депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року». Відповідно до пункту один Постанови № 126 Львівською міською ТВК постановлено зареєструвати депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.

19.11.2020 Львівською міською ТВК прийнято постанову № 147 «Про призначення першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради 03 грудня 2020 року», відповідно до пункту один якої постановлено - призначити проведення першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради 03.12.2020.

В подальшому 22.11.2020 відповідачем прийнято протиправну на думку позивача постанову № 157 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147». Відповідно до пункту один Постанови №157, пункт один Постанови № 147 від 19.11.2020 викладено у наступній редакції: «призначити проведення першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради Львівського району Львівської області 24 листопада 2020 року о 09:00 год». Дата та час винесення Постанови №157 - 22.11.2020 о 23:55 год.

Позивач вважає, що зазначені дії відповідача щодо прийняття спірної постанови № 157 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147» від 22.11.2020 є протиправними, а винесена Постанова підлягає скасуванню, оскільки прийнята з порушенням статей 65, 72 та 196 Виборчого кодексу України - поза межами виборчого процесу з виборів депутатів міської ради.

Частиною 3 статті 196 Виборчого кодексу України, чітко встановлено, що виборчий процес завершується через 15 днів після офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Фактично, виборчий процес з виборів депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області закінчився 17.11.2020, з урахуванням того, що офіційно оприлюднені результати місцевих виборів до Львівської міської ради було 02.11.2020, а тому будь-які рішення Львівської міської ТВК, прийняті після цієї дати, є незаконними. Тобто, після 17.11.2020 у відповідача відсутні повноваження щодо розгляду будь- яких скарг, що стосується виборчого процесу, в тому числі і прийняття відповідних рішень (постанова) за результатами їх розгляду.

У відповідності до ч.2 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» на першому пленарному засіданні першої сесії, яке відкриває голова відповідної територіальної виборчої комісії, останній інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Аналогічна правова норма міститься в ч. б ст. 283 Виборчого кодексу України, згідно якої рішення територіальної виборчої комісії про реєстрацію депутата, міського голови оголошуються на пленарному засіданні відповідної міської ради та є підставою для набуття повноважень, складення присяги депутата, міського голови.

Таким чином, Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Виборчий кодекс України передбачають одночасне оголошення рішення ТВК про реєстрацію депутата та міського голови, а також складення ними присяги на першому пленарному засіданні міської ради.

Також позивач вказав, що зібрання депутатів новообраної Львівської міської ради на 24 листопада 2020 стало повною несподіванкою для місцевих рад сіл і селищ, які приєднались до Львова, їх планова поточна робота зупинена, адже голови рад втратили повноваження та не можуть управляти поточними фінансовими питаннями громад (зарплати, комунальні послуги, зовнішнє освітлення, вивіз сміття тощо).

Представник позивача в судових засіданнях позовні вимоги підтримала, надала суду додаткові пояснення та докази, просила позов задоволити повністю.

- позивач ОСОБА_2 в позові просив:

- визнати протиправними дії Львівської міської Територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області по проведенню засідання 22.11.2020 на якому прийнято постанову № 157 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147»;

- визнати незаконною та скасувати постанову Львівської міської Територіальної, виборчої комісії Львівського району Львівської області № 157 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147» від 22.11.2020;

- визнати протиправними дії голови Львівської міської Територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області Сліпецького І.В. по відкриттю та проведенню першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради 24.11.2020;

- визнати незаконним та скасувати рішення сесії Львівської міської ради від 24.11.2020 про обрання тимчасової президії.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що спірні дії та рішення Львівської міської ТВК щодо скликання першої сесії Львівської міської ради Львівського району Львівської області та обрання тимчасової президії є незаконними, такими що порушують норми законодавства України, а рішення прийняті за наслідком цих незаконних дій Львівської міської ТВК є протиправними та такими що підлягають скасуванню.

Львівською міською ТВК порушено процедуру розгляду скарг та заяв під час виборчого процесу та процедуру скликання першої сесії новообраної міської ради, що суперечить статтям 20, 22, 36, 68, 196, 254 ВК України та положенням Постанови ЦВК №173 від 10.08.2020 року.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 та статті 2 ВК України встановлено, що вибори в Україні є основною формою народного волевиявлення, способом безпосереднього здійснення влади Українським народом. Вибори є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Підготовка та проведення виборів регулюються Конституцією України, цим Кодексом, законами України «Про Центральну виборчу комісію» «Про Державний реєстр виборців» іншими законами України, а також прийнятими відповідно до них іншими актами законодавства та актами Центральної виборчої комісії.

Виборчий процес повинен відбуватись суто у рамках виборчого законодавства України, а члени виборчої комісії зобов`язані дотримуватись Конституції України, ВК України та законів України з питань підготовки і проведення виборів. Відповідно, згідно з положенням статті З ВК України вибори депутатів міської ради та вибори міського голови є двома різними типами місцевих виборів. Відповідно, виборчий процес по кожному виду виборів проводиться з урахуванням особливостей типу виборів, в тому числі і щодо встановлення результатів виборів.

Відповідно до вимог частини першої статті 20 та статті 196 ВК України, з урахуванням статі 4 ВК України, кінцевий строк для вчинення виборчих процедур пов`язаних із підготовкою і проведенням виборів депутатів міської ради - 17 листопада 2020 року, оскільки 02.11.2020 оприлюднено Протокол Львівської міської ТВК про результати виборів депутатів Львівської міської ради в Єдиному багатомандатному виборчому окрузі. Тобто, починаючи з 18.11.2020 Львівська міська ТВК не мала права приймати рішення стосовно виборчого процесу виборів депутатів міської ради.

22.11.2020 року Львівською міською ТВК організовано, а дільничними виборчими комісіями здійснювались виборчі процедури щодо повторного голосування з виборів Львівського міського голови. Цього ж дня о 20:00 Львівська міська ТВК розпочала безперервне засідання з метою прийняття та розгляду виборчих документів дільничних виборчих комісій повторного голосування з виборів Львівського міського голови та встановлення результатів виборів Львівського міського голови.

Згідно до частини першої статті 254 ВК України з моменту закінчення голосування територіальна виборча комісія розпочинає безперервне засідання, яке продовжується безперервно до встановлення підсумків голосування та результатів відповідних місцевих виборів у виборчому окрузі. На цей час члени територіальної виборчої комісії не можуть залучатися до виконання інших функцій, крім участі в засіданні виборчої комісії.

22.11.2020 о 23:55, тобто під час безперервного засідання комісії з встановлення результатів повторного голосування з виборів Львівського міського голови. Львівською міською ТВК прийнято постанову № 157 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147», яка взагалі не стосувалась виборів міського голови, а стосувалась іншого типу виборів, виборів депутатів сільської, селищної, міської ради, виборчий процес по яким вже завершився, відповідно до статті 196 ВК України.

05.11.2020 Львівською міською ТВК прийнято постанову № 126 «Про реєстрацію депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року».

Згідно частиною першої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до частини другої цієї статті перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Відповідно до правової конструкції норми статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування» голова територіальної виборчої комісії на першому пленарному засіданні першої сесії інформує про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів міського голови.

Зважаючи на те, що виборчий процес обрання міського голови завершено не було, призначення першої сесії новообраної міської ради унеможливлювало належне та розумне виконання приписів статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування».

Підсумовуючи вищенаведене Львівською міською ТВК під час прийняття спірної Постанови порушено діюче законодавство України в частині виборів, зокрема, статтю 19 Конституції України, статтю 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», ст. ст. 20, 22, 36, 68, 196, 254 ВК України та Постанови ЦВК №173 від 10.08.2020 року.

24.11.2020 відбулось засідання першої сесії новообраної Львівської міської ради, яку провів Голова Львівської міської ТВК - Сліпецький І.В. Під час засідання першої сесії новообраної Львівської міської ради депутати, які були присутні, склали присягу, також було обрано тимчасову президію.

Відповідно до частини другої статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Спірні дії порушують основні принципи виборчого права, закріплені у статті 19 ВК України, а саме не забезпечено належне здійснення виборчих процедур і механізмів, передбачених цим Кодексом. Враховуючи, що перше пленарне засідання новообраної міської ради проведено з порушенням норм діючого законодавства України, то підлягає скасуванню і рішення, прийняті на такому засіданні.

Представник позивача в судових засіданнях позовні вимоги підтримала, надала суду додаткові пояснення та докази, просила позов задоволити повністю.

Представник відповідача - Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області в судових засіданнях по суті спору проти задоволення позовних вимог заперечив з підстав, об`єктивної на його думку необхідності прийняття спірного рішення.

Відповідачі ОСОБА_1 , Львівська міська рада не забезпечили участі уповноважених представників в судових засіданнях.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Львівська обласна територіальна організація Політичної партії «ГОЛОС», Львівська обласна організація Всеукраїнського об`єднання «Свобода», Львівська територіальна організація Політичної партії «Європейська Солідарність», Львівська обласна регіональна організація Політичної партії «ВАРТА (Всеукраїнський Альянс Регіональних і Територіальних Активістів)», Львівська обласна організація Політичної партії «Об`єднання «Самопоміч», також не забезпечили участі уповноважених представників в судових засіданнях.

Третя особа ОСОБА_3 , в судових засіданнях позовні вимоги заперечив, підтримав позицію відповідача - Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, надав суду додаткові пояснення, просив в задоволені позову відмовити повністю.

Судом відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_5 про вступ у справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, оскільки як встановлено судом межі предмету спору та рішення суду не впливають на його права, свободи, інтереси. Крім цього, ОСОБА_5 , не прибув в жодне судове засідання у даній справі та не обґрунтував необхідність залучення його в якості третьої особи.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 246 КАС України, суд зазначає, що ухвалою суду від 27 листопада 2020 року у даній справі відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №380/10937/20.

Ухвалою суду від 04 грудня 2020 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі № 380/11295/20.

Підставами позовів у справі № 380/11295/20 та у справі № 380/10937/20 є протиправність постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147» від 22.11.2020 № 157. Враховуючи підстави та предмет спору у справі № 380/11295/20 та у справі №380/10937/20, суд дійшов висновку про доцільність їх об`єднання в одне провадження, оскільки такі пов`язані між собою підставою виникнення, заявлені до одного й того самого відповідача; обставин, які зумовили б ускладнення чи сповільнення їх вирішення, суд не встановив. Виходячи з того, що провадження у справі № 380/10937/20 відкрито 27 листопада 2020 року, а у справі № 380/11295/20 04 грудня 2020 року, то відповідно до положень статті 172 КАС України справу № 380/11295/20 було об`єднано зі справою №380/10937/20, присвоївши їм № 380/10937/20.

Судом встановлені наступні обставини:

02.11.2020 оприлюднено Протокол Львівської міської ТВК про результати виборів депутатів Львівської міської ради в Єдиному багатомандатному виборчому окрузі.

05.11.2020 Львівською міською ТВК прийнято постанову № 126 «Про реєстрацію депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року», відповідно до пункту 1 якої Львівською міською ТВК постановлено зареєструвати депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.

19.11.2020 Львівською міською ТВК прийнято постанову № 147 «Про призначення першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради 03 грудня 2020 року», відповідно до пункту один постановлено - призначити проведення першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради на 03 грудня 2020 року.

22.11.2020 Львівською міською ТВК прийнято постанову № 157 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147». Відповідно до пункту 1 Постанови пункт перший постанови від 19 листопада 2020 року № 147 викладено у наступній редакції: «призначити проведення першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради Львівського району Львівської області 24 листопада 2020 року 0 09:00 год».

Зміст спірних правовідносин полягає в тому, що позивачі вважають спірні рішення та дії протиправним та таким, що не відповідає вимогам виборчого законодавства.

Судом враховуються аргументи наведені лише позивачем ОСОБА_4 про протиправність спірної постанови з наступних підстав згідно встановлених судом обставин та вимог законодавства і не враховуються аргументи наведені позивачем ОСОБА_2 :

Згідно із ч. 1. ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із ч. 2. ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо позовних вимог ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Як вже суд зазначав, що згідно із ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 140 Конституції України, місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Згідно із ст. 141 Конституції України, до складу сільської, селищної, міської, районної, обласної ради входять депутати, які обираються жителями села, селища, міста, району, області на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Строк повноважень сільської, селищної, міської, районної, обласної ради, депутати якої обрані на чергових виборах, становить п`ять років. Припинення повноважень сільської, селищної, міської, районної, обласної ради має наслідком припинення повноважень депутатів відповідної ради.

Територіальні громади на основі загального, рівного, прямого виборчого права обирають шляхом таємного голосування відповідно сільського, селищного, міського голову, який очолює виконавчий орган ради та головує на її засіданнях. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових виборах, становить п`ять років.

Чергові вибори сільських, селищних, міських, районних, обласних рад, сільських, селищних, міських голів відбуваються в останню неділю жовтня п`ятого року повноважень відповідної ради чи відповідного голови, обраних на чергових виборах.

Статус голів, депутатів і виконавчих органів ради та їхні повноваження, порядок утворення, реорганізації, ліквідації визначаються законом.

Згідно із ст. 141 Конституції України, матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Територіальні громади сіл, селищ і міст можуть об`єднувати на договірних засадах об`єкти комунальної власності, а також кошти бюджетів для виконання спільних проектів або для спільного фінансування (утримання) комунальних підприємств, організацій і установ, створювати для цього відповідні органи і служби.

Згідно із ст. 143 Конституції України, територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону; забезпечують проведення місцевих референдумів та реалізацію їх результатів; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

Згідно із ч. 1 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», повноваження новообраного сільського, селищного, міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження сільського, селищного, міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної сільської, селищної, міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону.

Згідно із ч. 4 ст. 42 цього ж Закону, сільський, селищний, міський голова:

1) забезпечує здійснення у межах наданих законом повноважень органів виконавчої влади на відповідній території, додержання Конституції та законів України, виконання актів Президента України та відповідних органів виконавчої влади;

2) організує в межах, визначених цим Законом, роботу відповідної ради та її виконавчого комітету;

3) підписує рішення ради та її виконавчого комітету;

4) вносить на розгляд ради пропозицію щодо кандидатури на посаду секретаря ради;

5) вносить на розгляд ради пропозиції про кількісний і персональний склад виконавчого комітету відповідної ради;

6) вносить на розгляд ради пропозиції щодо структури виконавчих органів ради, апарату ради та її виконавчого комітету, їх штатів, встановлених відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України;

7) здійснює керівництво апаратом ради та її виконавчого комітету;

8) скликає сесії ради, вносить пропозиції та формує порядок денний сесій ради і головує на пленарних засіданнях ради;

9) забезпечує підготовку на розгляд ради проектів програм соціально-економічного та культурного розвитку, цільових програм з інших питань самоврядування, місцевого бюджету та звіту про його виконання, рішень ради з інших питань, що належать до її відання; оприлюднює затверджені радою програми, бюджет та звіти про їх виконання;

10) призначає на посади та звільняє з посад керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, крім випадків, передбачених частиною другою статті 21 Закону України «Про культуру»;

11) скликає загальні збори громадян за місцем проживання;

11-1) вносить на розгляд ради пропозиції про утворення спеціалізованої установи з надання безоплатної первинної правової допомоги;

11-2) вносить на розгляд ради пропозиції щодо кандидатури на посаду керівника установи з надання безоплатної первинної правової допомоги;

12) забезпечує виконання рішень місцевого референдуму, відповідної ради, її виконавчого комітету;

13) є розпорядником бюджетних коштів, використовує їх лише за призначенням, визначеним радою;

14) представляє територіальну громаду, раду та її виконавчий комітет у відносинах з державними органами, іншими органами місцевого самоврядування, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності, громадянами, а також у міжнародних відносинах відповідно до законодавства;

15) звертається до суду щодо визнання незаконними актів інших органів місцевого самоврядування, місцевих органів виконавчої влади, підприємств, установ та організацій, які обмежують права та інтереси територіальної громади, а також повноваження ради та її органів;

16) укладає від імені територіальної громади, ради та її виконавчого комітету договори відповідно до законодавства, а з питань, віднесених до виключної компетенції ради, подає їх на затвердження відповідної ради;

17) веде особистий прийом громадян;

18) забезпечує на відповідній території додержання законодавства щодо розгляду звернень громадян та їх об`єднань;

18-1) бере участь у здійсненні державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності в межах та у спосіб, встановлені Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності»;

19) здійснює інші повноваження місцевого самоврядування, визначені цим та іншими законами, якщо вони не віднесені до виключних повноважень ради або не віднесені радою до відання її виконавчих органів;

20) видає розпорядження у межах своїх повноважень;

Згідно із ч. 5 ст. 42 цього ж Закону, сільський, селищний, міський голова несе персональну відповідальність за здійснення наданих йому законом повноважень.

Згідно із ч.ч. 1-2 ст. 46 цього ж Закону:

1. Сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

2. Перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

У разі якщо на час проведення першої сесії відповідний сільський, селищний, міський голова не зареєстрований відповідно до закону про місцеві вибори, про що на сесії ради інформує голова територіальної виборчої комісії, рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості трьох - п`яти осіб. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання секретаря ради. З часу обрання секретаря ради він головує на пленарних засіданнях ради.

Згідно із ст. 3 ВК України, відповідно до Конституції України в Україні проводяться такі типи виборів (щодо предмету спору це):

б) вибори депутатів сільської, селищної, міської ради;

в) вибори сільського, селищного, міського голови.

Згідно із ст. 196 ВК України, виборчий процес місцевих виборів включає такі етапи:

1) утворення виборчих округів;

2) утворення дільничних виборчих комісій;

3) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення;

4) висування та реєстрація кандидатів;

5) проведення передвиборної агітації;

6) голосування у день виборів;

7) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків голосування і результатів місцевих виборів.

2. У випадках, передбачених цим Кодексом, виборчий процес включає також такі етапи:

1) повторне голосування;

2) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків повторного голосування і результатів місцевих виборів.

3. Виборчий процес завершується через 15 днів після офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів у порядку, передбаченому цим же Кодексом.

Згідно із ст. 281 ВК України, територіальна виборча комісія з відповідних місцевих виборів приймає рішення про призначення повторного голосування у відповідному виборчому окрузі, якщо:

1) у виборчому окрузі в день голосування найбільшу і водночас однакову кількість голосів набрали два або більше кандидатів у депутати, кандидатів на посаду сільського, селищного, міського голови;

2) до виборчого бюлетеня у день голосування було включено більше двох кандидатів на посаду міського (міста з кількістю виборців 75 тисяч і більше) голови, і за результатами голосування у день виборів жоден з них не отримав на свою підтримку більше половини голосів виборців, які взяли участь в голосуванні.

Повторне голосування призначається на неділю - в межах тритижневого строку після дня прийняття рішення про призначення повторного голосування.

Згідно із ч. 6 ст. 283 ВК України, рішення територіальної виборчої комісії про реєстрацію депутата, сільського, селищного, міського голови оголошуються на пленарному засіданні відповідної сільської, селищної, районної у місті, міської, обласної ради, Верховної Ради Автономної Республіки Крим та є підставою для набуття повноважень, складення присяги депутата, сільського, селищного, міського голови.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи правову оцінку спірному рішенню Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, оформленого постановою № 157 від 22.11.2020 року «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147», суд зазначає наступне:

Законодавець розділив типи виборів і щодо предмету спору це вибори депутатів сільської, селищної, міської ради та вибори сільського, селищного, міського голови. Також законодавець встановив, що виборчий процес завершується через 15 днів після офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів у порядку, передбаченому цим же Кодексом.

В матеріалах справи наявна постанова відповідача від 05.11.2020 року за № 126 «Про реєстрацію депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року», згідно якої відповідно до ч. 3 ст. 283 ВК України на підставі протоколу відповідача про результати виборів депутатів Львівської міської ради в єдиному багатомандатному виборчому окрузі від 02.11.2020 відповідач постановив зареєструвати депутатів Львівської міської ради Львівського району Львівської області, обраних на перших місцевих виборах 25 жовтня 2020 року.

Цього ж числа вказана постанова оприлюднена на інформаційному порталі Агенції інформації та аналітики «Гал-Інфо» у розділі «Постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії».

Зазначені обставини жодними учасниками справи не заперечуються і не спростовуються.

Таким чином, на думку суду виборчий процес щодо виборів депутатів міської ради завершився через 15 днів після офіційного оприлюднення результатів місцевих виборів, тобто 19.11.2020 року. Відповідно 22.11.2020 відповідач не був наділений повноваженнями щодо призначення першого пленарного засідання.

Також суд вважає, що відповідач при прийнятті спірного рішення 22.11.2020, не був наділений повноваженнями щодо призначення саме першого пленарного засідання, оскільки діючим на цей час законодавством чітко встановлено, що саме першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону.

Право голови територіальної виборчої комісії відкриття першого пленарного засідання першої сесії не надає права відповідачу призначати перше пленарне засідання.

Крім цього, відповідач діяв без дотримання принцип юридичної визначеності, який є одним із суттєвих елементів принципу верховенства права. В його основі лежить відоме з римського права положення «res judicata» (лат. «вирішена справа»), відповідно до якого остаточне рішення правомочного органу, є обов`язковим. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів «доброго врядування» і «належної адміністрації» (встановлення процедури і її дотримання).

Також суд вважає за можливим застосування до даної справи наступних висновків ЄСПЛ викладених у рішенні в справі «The Sunday Times v. United Kingdom» де Європейський суд зазначив, що закон повинен бути досить доступним, він повинен служити для громадянина відповідним орієнтиром, достатнім у контексті, в якому застосовуються певні правові норми у відповідній справі; норма не може вважатися законом, якщо вона не сформульована з достатньою чіткістю, яка дає можливість громадянинові регулювати свою поведінку.

При цьому ЄСПЛ у пунктах 52, 56 рішення від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» зазначив, що тлумачення й застосування національного законодавства є прерогативою національних органів. Однак суд зобов`язаний переконатися в тому, що спосіб, у який тлумачиться й застосовується національне законодавство, призводить до наслідків, сумісних із принципами Конвенції з погляду тлумачення їх у практиці Європейського суду з прав людини. На думку ЄСПЛ, відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності, які передбачали можливість різного тлумачення, порушує вимогу «якості закону», передбачену Конвенцією, і не забезпечує адекватного захисту від свавільного втручання публічних органів державної влади в майнові права заявника.

Отже, національне законодавство має тлумачитися таким чином, щоб результат тлумачення відповідав принципам справедливості, розумності та узгоджувався з положеннями Конвенції.

Відповідач в порушення вищевказаних вимог та принципів призначає 22.11.2020 року перше пленарне засідання першої сесії на 24.11.2020 року, достовірно знаючи, що в цей день повноваження міського голови Садового А.І. закінчуються. Цим же рішенням відповідач створив ситуацію правової невизначеності, за якої в тому числі і вищевказані повноваження (ч. 4 ст. 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні») новообраного міського голови ОСОБА_4 ще не початі, оскільки саме на цей час ще не було встановлено результатів голосування з відповідних місцевих виборів міського голови (ч. 2 ст. 268 ВК України).

Саме з цих підстав судом враховуються аргументи позивача ОСОБА_4 та не враховуються аргументи інших учасників справи.

Таким чином, рішення Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, оформленого постановою № 157 від 22.11.2020 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року № 147» є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог ОСОБА_2 , суд зазначає наступне. Вказаний позивач по суті свої позовні вимоги аргументує тим, що спірні дії та рішення порушують основні принципи виборчого права, закріплені у статті 19 ВК України, а саме не забезпечено належне здійснення виборчих процедур і механізмів, передбачених цим же Кодексом.

Суд зазначає, що у своїй практиці ЄСПЛ неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України»).

На переконання суду обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Справедливість судового рішення вимагає, аби таке рішення достатньою мірою висвітлювало мотиви, на яких воно ґрунтується. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у контексті обставин кожної справи.

Так, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у пункті 53 рішення від 08 квітня 2010 року у справі «Меньшакова проти України» зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням у випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пунктові 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету, за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута (див. пункт 57 рішення ЄСПЛ від 28 травня 1985 року у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom), Series A, № 93).

Згідно зі статтею 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні та конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією та законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Відповідно до частини третьої статті 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Позовні вимоги ОСОБА_2 про визнання протиправними дії відповідача по проведенню засідання 22.11.2020, про визнання незаконною та скасування спірної постанови від 22.11.2020, про визнання протиправними дій голови Львівської міської Територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області Сліпецького І.В. по відкриттю та проведенню першого пленарного засідання першої сесії Львівської міської ради 24.11.2020 та про визнання незаконним та скасувати рішення сесії Львівської міської ради від 24.11.2020 про обрання тимчасової президії, жодними належними та допустимими доказами не підтверджено реальність порушення прав чи інтересів саме позивача ОСОБА_2 спірними діями та рішеннями відповідача, а саме як просив позивач .

Цим позивачем не обґрунтовано, яким саме чином задоволення позовних вимог відновить порушенні та які саме права чи інтереси позивача.

Отже, зважаючи на характер спірних відносин, позовні вимоги позивача ОСОБА_2 жодним чином не відновлюють жодних його персональних прав чи інтересів, відповідно на думку суду позивач ОСОБА_2 помилився в обраному способі захисту.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (пункт 52 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19).

З огляду на це колегія суду не надає оцінку аргументам позовної заяви позивача ОСОБА_2 (вказана позиція суду по суті узгоджується із позицією Великої Палати Верховного Суду від 06 квітня 2021 року у справі № 910/10011/19).

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_2 по даній справі задоволенню не підлягають.

Також, суд враховує положення Висновку N 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява N 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява N 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява N 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Відповідно позовні вимоги позивачів підлягають задоволенню частково.

Згідно ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 139, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов Львівського міського голови Садового Андрія Івановича (пл. Ринок, 1, м. Львів, 79008), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області (пл. Ринок, 1, м. Львів, 79008), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ), Львівської міської ради (пл. Ринок, 1, м. Львів, 79008), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Львівської обласної територіальної організації Політичної партії «ГОЛОС» (вул. Буйка, 2, м. Львів,79034), Львівської обласної організації Всеукраїнського об`єднання «Свобода» (вул. Чайковського,17, м. Львів, 79000), Львівської територіальної організації Політичної партії «Європейська Солідарність» (вул. Ак. Лазаренка, 1А, каб. 72, м. Львів, 79026), Львівської обласної регіональної організації Політичної партії «ВАРТА (Всеукраїнський Альянс Регіональних і Територіальних Активістів)» (вул. Чайковського П., 17, м. Львів, 79005), Львівської обласної організації Політичної партії «Об`єднання «Самопоміч» (вул. Сахарова, 42, м. Львів, 79012), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) про визнання незаконним і скасування рішення, - задоволити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області, оформленого постановою №157 від 22.11.2020 «Про внесення змін до постанови Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області від 19 листопада 2020 року №147».

В задоволені інших позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Львівської міської територіальної виборчої комісії Львівського району Львівської області (пл. Ринок, 1, м. Львів, 79008, ) на користь Львівського міського голови Садового Андрія Івановича (пл. Ринок, 1, м. Львів, 79008, РНОКП ) 2102,00 грн. сплаченого судового збору.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно, з урахуванням положень підп.15.5 п.15 розд. VII «Перехідні положення» цього Кодексу.

Рішення складено в повному обсязі 08.11.2021 року.

Головуючий суддя Гавдик З.В.

Суддя Братичак У.В.

Суддя Костецький Н.В.