Справа № 713/2468/21
Суддя: КИБИЧ І. А.
Дата ухвалення: 2021-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 713/2468/21
Провадження №2-а/713/33/21
УХВАЛА

іменем України

08.11.2021 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А. перевіривши адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Гавриляка Олексія Васильовича, де третьою особою яка не заявляє самостійних вимог є Вижницький РВП ГУНП в Чернівецькій області, про визнання незаконної та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом про визнання незаконної та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення до відповідача поліцейського Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Гавриляка Олексія Васильовича, де третьою особою яка не заявляє самостійних вимог є Вижницький РВП ГУНП в Чернівецькій області, в якому просить визнати незаконною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БАБ №605122 від 28.10.2021 року за ст.126 ч.1 КУпАП.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, - суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме від імені органів Національної поліції і її територіальних органів.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року № 724/716/16-а.

Головне управління національної поліції у Чернівецькій області до участі у справі в якості належного відповідача, позивачем не залучено.

Відповідно до ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судова палата в адміністративних справах Верховного Суду України, в постанові від 13.12 2016 р. (провадження №21-1410а16) висловилась про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом «Про судовий збір», сплаті не підлягає.

Використовуючи такий висновок про застосування права позивачі не сплачували судовий збір у вказаній категорії справ.

Однак, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020 р. №543/775/17 зазначила про необхідність відступлення від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 420,40 грн. (чотириста двадцять гривень сорок копійок).

Правова позиція Великої Палати Верховного Суду є обов`язковою для врахування судами в силу ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, позивачу ОСОБА_2 необхідно сплатити судовий збір в сумі 420 (Чотириста двадцять) гривень 40 (Сорок) копійок.

У визначений судом строк додати документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Наведені недоліки унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 чт.169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що адміністративний позов ОСОБА_1 необхідно залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.122,123, 169 КАС України, Суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до поліцейського Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області Гавриляка Олексія Васильовича, де третьою особою яка не заявляє самостійних вимог є Вижницький РВП ГУНП в Чернівецькій області, про визнання незаконної та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Копію ухвали направити позивачу ОСОБА_1 і повідомити про необхідність виправити зазначені недоліки заяви.

Для усунення недоліків надати строк 5 (п`ять) днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення заяви без руху.

У випадку не виправлення недоліків, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху у встановлені судом строки, позовна заява буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Іван КИБИЧ