Справа № 620/1002/21
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий суддя у першій інстанції: Заяць О.В.
Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2021 року Справа № 620/1002/21

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Губської Л.В., Карпушової О.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Срібнянської селищної ради Чернігівської області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року у справі

за позовом заступника керівника Прилуцької окружної прокуратури

в інтересах держави

до Срібнянської селищної ради Чернігівської області

про визнання бездіяльності протиправною

та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

Заступник керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Срібнянської селищної ради Чернігівської області (далі - відповідач) про:

- визнання протиправною бездіяльності Срібнянської селищної ради щодо набуття права власності на безхазяйне майно, а саме гідротехнічні споруди: гребля - земляна, насипна, довжиною 615,0 м, ширина по гребню 14,0 м; водоскидна споруда - шахтний водоскид поєднаний з донним водовипуском, з наступними параметрами - шахта із залізобетону прямокутного перерізу розмірами в плані 2,50x4,00 м, висотою - 5,00 м, з отвором донного водовипуску розміром 0,70x1,00 м, водопровідна частина - 51,50 м, вихід - дві труби із залізобетону діаметром по 1500 мм, які розташовані на території Срібнянської селищної ради;

- зобов`язання відповідача вчинити дії, спрямовані на набуття права власності на безхазяйне майно шляхом звернення із заявою про взяття на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно та розміщення оголошення про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік у друкованих засобах масової інформації, а саме гідротехнічні споруди: гребля - земляна, насипна, довжиною 615,0 м, ширина по гребню 14,0 м; водоскидна споруда - шахтний водоскид поєднаний з донним водовипуском, з наступними параметрами - шахта із залізобетону прямокутного перерізу розмірами в плані 2,50x4,00 м, висотою - 5,00 м, з отвором донного водовипуску розміром 0,70x1,00 м, водопровідна частина - 51,50 м, вихід - дві труби із залізобетону діаметром по 1500 мм, які розташовані на території Срібнянської селищної ради.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що до відання сільських, селищних, міських рад належить реєстрація та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади, але незважаючи на це відповідачем не було вжито заходів щодо оформлення права власності на комплекс гідротехнічних споруд, який функціонує на території поблизу смт Срібне, у зв`язку з чим допущено протиправну бездіяльність.

При цьому, позивач вказав, що саме відповідачем як єдиним уповноваженим органом з цього питання було допущено спірну протиправну бездіяльність і будь-який спеціальний орган, який би був уповноважений на здійснення відповідного контролю в цій сфері та звернення до суду з таким позовом, відсутній, а тому прокурор звертається до суду самостійно відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року адміністративний позов було задоволено повністю.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не було вчинено заходів щодо звернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а саме гідротехнічних споруд: гребля - земляна, насипна, довжиною 615,0 м, ширина по гребню 14,0 м; водоскидна споруда - шахтний водоскид поєднаний з донним водовипуском, з наступними параметрами - шахта із залізобетону прямокутного перерізу розмірами в плані 2,50x4,00 м, висотою - 5,00 м, з отвором донного водовипуску розміром 0,70x1,00 м, водопровідна частина - 51,50 м, вихід - дві труби із залізобетону діаметром по 1500 мм, які розташовані на території Срібнянської селищної ради.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про відмову в задоволенні позову, зазначаючи, що суд безпідставно та передчасно зобов`язав селищну раду вчинити дії, спрямовані на набуття у власність вищевказаного майна, оскільки законодавством перебачено для цього спеціальну поетапну процедуру, яка завершується зверненням до суду з позовом про передачу відповідного безгосподарного майна в комунальну власність і лише після цього, на підставі - прийняття майна у комунальну власність на підставі судового рішення.

При цьому, апелянт стверджує, що всупереч законодавчо визначеній процедурі позивач наполягає на вчиненні посадовими особами ради злочинних дій та заволодінні чужим майном, яке може належати Чернігівській облдержадміністрації.

Разом з тим, на думку апелянта, що позивач взагалі не має права на звернення до суду з цим позовом.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що оскаржуване ним рішення суду прийнято за неповно та неправильно встановлених обставин, з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 02.08.2021 було відкрито апеляційне провадження, встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити її без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів апелянта та правильності висновків суду першої інстанції.

При цьому, у своєму відзиві позивач стверджує, що позивачем не було вчинено жодних дій для реалізації процедури набуття у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.09.2021 витребувано додаткові докази у справі та продовжено строк судового розгляду.

19.10.2021 та 21.10.2021 від позивача надійшли додаткові письмові пояснення.

22.10.2021 від відповідача та Чернігівської облдержадміністрації також надійшли письмові пояснення.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, згідно з інформаційною довідкою Деснянського басейнового управління водних ресурсів від 31.08.2020 №1098/3-1/ДС/25-20, автодорога Н-07 Київ-Суми-Юнаківка проходить по гребню ґрунтової греблі водосховища «Тростянецька балка». Гідротехнічні споруди водосховища не належать до державних меліоративних фондів, на балансі водогосподарських організацій області не перебувають. Документація на гідротехнічні споруди, інформація щодо балансоутримувачів у Деснянському БУВР відсутня. Питання по вирішенню проблеми з експлуатації гідротехнічних споруд на водосховищі, встановлення власника безгосподарського майна неодноразово піднімалося Службою автомобільних доріг у Чернігівській області та розглядалося на засіданні комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій Срібнянської райдержадміністрації. Вирішення цього питання сприятиме збереженню водного об`єкту для загального та спеціального водокористування, технічного стану споруд, не допустить техногенно-екологічну катастрофу пов`язану з водним фактором та руйнування ділянки автодороги державного значення загального користування.

У листі Ніжинського міжрайонного управління водного господарства від 08.07.2020 № 3-1/500 вказано, що до Срібнянської селищної ради направлявся лист 19.07.2018 № 876 щодо безгосподарських гідротехнічних споруд, в тому числі і розташованих на водосховищі «Тростянецька балка», яким вказувалося на необхідності взяття у комунальну власність ОТГ безгосподарських гідротехнічних споруд.

Безгосподарські гідротехнічні споруди, а саме гребля та шахтний водоскид поєднаний з донним водовипуском, що наявні на русловому водосховищі «Тростянецька балка» на обліку Срібнянської селищної ради не перебувають та право власності на такі споруди не оформлювалося.

Позивач, вважаючи, що відповідач як єдиний уповноважений суб`єкт на набуття у комунальну власність вказаного безхазяйного нерухомого майна допустив протиправну бездіяльність, звернувся до суду з цим позовом.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Цивільним кодексом України (далі - ЦК України), Законом України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII), «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР), «Про аквакультуру» від 18.09.2012 № 5293-VI (далі - Закон № 5293-VI), «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01.07.2004 № 1952-IV (далі - Закон № 1952-IV), Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 (далі - Порядок № 1127).

Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Частиною другою статті 2 Закону № 280/97-ВР визначено, що місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Стаття 25 цього Закону № 280/97-ВР визначає загальну компетенцію сільських, селищних, міських рад, відповідно до якої сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Згідно з підпунктом 1 пункту «а» статті 29 Закону № 280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: власні (самоврядні) повноваження: управління в межах, визначених радою, майном, що належить до комунальної власності відповідних територіальних громад.

Повноваження в галузі житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, громадського харчування, транспорту і зв`язку сільських, селищних, міських рад регламентуються статтею 30 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно якої до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать: а) власні (самоврядні) повноваження, зокрема: здійснення контролю за станом благоустрою населених пунктів, організації озеленення, охорони зелених насаджень і водойм, створення місць відпочинку громадян; б) делеговані повноваження: облік відповідно до закону об`єктів нерухомого майна незалежно від форм власності.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 5293-VI гідротехнічні споруди рибогосподарської технологічної водойми (гідротехнічні споруди) - це об`єкти нерухомого майна (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірноосушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод.

Статтею 12 Закону № 5293-VI передбачено, що до повноважень сільських, селищних, міських, Київської і Севастопольської міських, районних, обласних рад у сфері аквакультури належать, зокрема, надання в користування на умовах оренди частини рибогосподарського водного об`єкта, рибогосподарської технологічної водойми для цілей аквакультури відповідно до повноважень щодо розпорядження землями, встановлених Земельним кодексом України.

Поняття безхазяйного майна визначене статтею 335 Цивільного кодексу України, відповідно до якої безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.

Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації.

Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Разом з тим, у ст. 2 Закону № 1952-IV закріплено, що державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження.

Орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.

Частиною чотирнадцятою статті 18 Закону № 1952-IV передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 82, 84, 85 Порядку № 1127, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.

За результатом розгляду заяви державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік. Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що до відання сільських, селищних, міських рад належить реєстрація та взяття на облік безхазяйного майна, розташованого на території відповідної громади.

Разом з цим, законодавством визначена чітка та послідовна процедура виявлення та набуття в комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яка складається з наступних етапів:

1) виявлення безхазяйного нерухомого майна, що включає з`ясування інформації про його можливого власника;

2) фіксація такого майна (шляхом складання акта та направлення запиту до БТІ з приводу наявності технічної документації та її виготовлення, якщо така відсутня);

3) звернення до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, з заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі;

4) після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, звернення органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, до суду з позовом про передання такого майна у комунальну власність.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги та усуваючи неповноту з`ясування обставин цієї справи, колегія суддів установила, що 19.07.2018 Деснянське басейне управління водних ресурсів Ніжинського міжрайонного управління водного господарства Державного агентства водних ресурсів України звернулося до відповідача з листом № 876 щодо необхідності проведення інвентаризації безхазяйних гідротехнічних споруд у зв`язку з необхідністю встановлення їх власників, документування відповідним актом та підготовки документів для взяття їх на облік /т.1 а.с.7-8/.

До вказаного листа було додано інвентаризаційну відомість з відповідними спорудами /т.1 а.с.9-10/.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем жодних дій за вищенаведеним алгоритмом вчинено не було, у зв`язку з чим, у вересні 2020 року Деснянське басейне управління водних ресурсів Державного агентства водних ресурсів України звернулося до Прилуцької місцевої прокуратури Чернігівської області та надало власний акт обстеження спірної гідротехнічної споруди /т.1 а.с.11-12/.

15.01.2021 Прилуцька місцева прокуратура звернулася до відповідача із запитом про надання інформації щодо вжиття радою заходів для взяття таких споруд на облік та оформлення відповідного права власності /т.1 а.с.13/.

У відповідь на вказаний запит відповідач повідомив, що відповідні безхазяйні гідротехнічні споруди на обліку в Срібнянської селищної ради не перебувають та право власності на них не оформлювалося /т. 1 а.с.14/.

Жодних доказів зворотного апелянтом суду не надано.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про допущення відповідачем протиправної бездіяльності щодо безхазяйного майна, а саме гідротехнічні споруди: гребля - земляна, насипна, довжиною 615,0 м, ширина по гребню 14,0 м; водоскидна споруда - шахтний водоскид поєднаний з донним водовипуском, з наступними параметрами - шахта із залізобетону прямокутного перерізу розмірами в плані 2,50x4,00 м, висотою - 5,00 м, з отвором донного водовипуску розміром 0,70x1,00 м, водопровідна частина - 51,50 м, вихід - дві труби із залізобетону діаметром по 1500 мм, які розташовані на території Срібнянської селищної ради.

При цьому, доводи апелянта про те, що заступник керівника Прилуцької окружної прокуратури не мав повноважень на звернення до суду з цим позовом, колегія суддів відхиляє, оскільки однією з підстав, прямо передбачених ст. 23 Закону № 1697-VII, за яких прокурор набуває право на звернення з позовом в інтересах держави замість відповідного уповноваженого органу є невиконання або неналежне виконання таким органом наданих йому повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, а також такий правовий підхід застосовано Верховим Судом при ухваленні постанови від 09.06.2021 у справі № 160/5976/19.

Разом з тим, відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Тож, наведені доводи скаржника колегія суддів відхиляє як необґрунтовані та безпідставні.

Водночас, перевіряючи рішення суду першої інстанції у межах апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приймає до уваги доводи апелянта про те, що суд безпідставно та передчасно зобов`язав селищну раду вчинити дії, спрямовані на набуття у власність вищевказаного майна, оскільки законодавством перебачено для цього спеціальну поетапну процедуру, яка завершується зверненням до суду з позовом про передачу відповідного безгосподарного майна в комунальну власність і лише після цього, на підставі - прийняття майна у комунальну власність на підставі судового рішення.

З цього приводу, колегія суддів зазначає, що в такому випадку, відповідачем фактично не було вчинено жодних дії, передбачених чинним законодавством, для набуття в комунальну власність такого майна, а тому питання набуття у власність є передчасним, оскільки для його виникнення слід застосувати вищенаведені етапи відповідної процедури, які визначені законодавством та в обов`язковому порядку передують вирішенню питання щодо взяття такого майна на облік. Після того, як майно буде взято на облік, має сплинути рік і лише тоді виникають правові підстави для застосування наступних етапів, метою яких є передача в комунальну власність відповідного безхазяйного майна.

Отже, належним, співмірним і достатнім способом захисту порушеного права в цій справі є визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо незастосування законодавчо визначеної (повної) процедури виявлення безхазяйного майна для вирішення питання про можливість його набуття у комунальну власність відносно гідротехнічних споруд (спірного майна), яке розташовано на території Срібнянської селищної ради, та зобов`язання відповідача застосувати процедуру виявлення безхазяйного майна для вирішення питання щодо можливості його набуття у комунальну власність відносно вказаних гідротехнічних споруд.

Тому, колегія суддів уважає, що в цьому випадку слід вийти за межі позовних вимог, відповідно до ст. 9 КАС України, і задовольнити їх в такий спосіб.

Отже, судом першої інстанції було неповно встановлено обставини справи та порушено норми матеріального і процесуального права.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга Срібнянської селищної ради Чернігівської області підлягає задоволенню частково, рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року - скасувати, адміністративний позов - залишенню без задоволення.

Розподіл судових витрат.

З огляду на результат розгляду цієї справи, відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Срібнянської селищної ради Чернігівської області - задовольнити частково.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року - скасувати та ухвалити постанову, якою адміністративний позов заступника керівника Прилуцької окружної прокуратури в інтересах держави до Срібнянської селищної ради Чернігівської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Срібнянської селищної ради Чернігівської області щодо незастосування законодавчо визначеної (повної) процедури виявлення безхазяйного майна для вирішення питання про можливість його набуття у комунальну власність відносно гідротехнічних споруд, а саме: греблі - земляної, насипної, довжиною 615,0 м, ширина по гребню 14,0 м; водоскидної споруди - шахтного водоскиду, поєднаного з донним водовипуском, з наступними параметрами - шахта із залізобетону прямокутного перерізу розмірами в плані 2,50x4,00 м, висотою - 5,00 м, з отвором донного водовипуску розміром 0,70x1,00 м, водопровідна частина - 51,50 м, вихід - дві труби із залізобетону діаметром по 1500 мм, які розташовані на території Срібнянської селищної ради.

Зобов`язати Срібнянську селищну раду Чернігівської області застосувати процедура виявлення безхазяйного майна для вирішення питання щодо можливості його набуття у комунальну власність відносно гідротехнічних споруд, а саме: греблі - земляної, насипної, довжиною 615,0 м, ширина по гребню 14,0 м; водоскидної споруди - шахтного водоскиду, поєднаного з донним водовипуском, з наступними параметрами - шахта із залізобетону прямокутного перерізу розмірами в плані 2,50x4,00 м, висотою - 5,00 м, з отвором донного водовипуску розміром 0,70x1,00 м, водопровідна частина - 51,50 м, вихід - дві труби із залізобетону діаметром по 1500 мм, які розташовані на території Срібнянської селищної ради.

У задоволенні позову в іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Судове рішення виготовлено 05 листопада 2021 року.

Головуючий суддя О.В. Епель

Судді: Л.В. Губська

О.В. Карпушова