Справа № 540/2903/21
Суддя: Василяка Д.К.
Дата ухвалення: 2021-11-08 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/2903/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Василяки Д.К., розглянувши в порядку загального позовного провадження за правилами письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" до Херсонської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення IV сесії Херсонської міської ради VІІІ скликання від 26.01.2021 року № 60,

встановив:

Товариство з додатковою відповідальністю «Особливе конструкторське бюро «Пріор» звернулось до Херсонського окружного адміністративного суду з позовом до Херсонської міської ради і якій просить суд визнати протиправним та скасувати рішення IV сесії Херсонської міської ради VIII скликання «Про відмову товариству з додатковою відповідальністю (ТДВ) «Особливе конструкторське бюро «Пріор» на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки по вул. Робочій, 66» № 60 від 26.01.2021 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником нерухомого майна загальною площею 1073,5 кв. м. за адресою м. Херсон, вул. Робоча, буд. 66, що розташовано на земельній ділянці, якій не присвоєно кадастровий номер. У червні 2019 року позивач звернувся до ГУ Держгеокадастру у Херсонській області з заявою про надання кадастрового номеру земельній ділянці, на яку отримав відповідь про необхідність розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або технічної документації з інвентаризації земельної ділянки. Керуючись вказаною інформацією позивач у липні 2019 року звернувся до Херсонської міської ради з заявою про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки. Проте, листом від 20.08.2019 року відповідач повідомив ТОВ "ОКБ "Пріор" про необхідність звернення з клопотанням щодо відведення вказаної земельної ділянки в оренду. Позивач оскаржив бездіяльність відповідача в Херсонському окружному адміністративному суді, рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 22.11.2019 року № 540/1852/19 визнано протиправною бездіяльність Херсонської міської ради щодо неприйняття рішення по суті поданого 30 липня 2019 року письмового клопотання товариства з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки за адресою: м. Херсон, вул. Робоча, 66 та зобов`язано Херсонську міську раду прийняти рішення по суті поданого 30 липня 2019 року товариством з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" письмового клопотання про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки за адресою: м. Херсон, вулиця Робоча, 66. 26.01.2021 року Херсонська міська рада прийняла рішення IV сесії VIII скликання «Про відмову товариству з додатковою відповідальністю (ТДВ) «Особливе конструкторське бюро «Пріор» на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки по вул. Робочій, 66» № 60 від 26.01.2021 року, у зв`язку із відсутністю повноважень міської ради видавати такий дозвіл. Не погоджуючись з таким рішення позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 29.06.2021 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

29.07.2021 від відповідача по справі надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись, що Херсонська міська рада діяла виключно у межах наданих законом повноважень та розглядала подане позивачем клопотання у рамках заявлених у ньому вимог, у зв`язку із чим вважає позов необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Ухвалою від 01.10.2021 року судом вирішено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, продовжити підготовче провадження на 30 днів та призначити підготовче засідання на 22.10.2021 року.

Ухвалою від 22.10.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 01.11.2021 року.

Ухвалою від 01.11.2021 року судом задоволено клопотання позивача та вирішено подальший розгляд справи здійснювати в письмовому порядку.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, судом встановлено, що ТДВ ОКБ "Пріор" на підставі свідоцтва про право власності серії САА 063289 від 27.05.2003 року, виданого Херсонською міською радою, є власником об`єкту нерухомого майна (нежитлові будівлі), загальною площею 1073,5 кв. м., розташованого за адресою: м. Херсон, вул. Робоча, буд. 66, що підтверджується витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно.

14 червня 2019 року ТДВ ОКБ "Пріор" звернулося до Міжрегіонального управління у м. Херсоні та Автономній Республіці Крим Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області з приводу формування та присвоєння кадастрового номеру земельній ділянці, яка розташована під належним йому нерухомим майном.

12.07.2019 року Міжрегіональне управління у м. Херсоні та АРК ГУ Держгеокадастру у Херсонській області листом за вих. № 28-21-0.171-191/118-19 повідомило позивача про те, що для визначення кадастрового номеру ділянці, на якій знаходиться нежитлова будівля, будова, майновий комплекс або ж інше нерухоме майно на підставі дозволу Херсонської міської ради необхідно замовляти розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або ж технічну документацію з інвентаризації земельної ділянки, на підставі якої можна сформувати земельну ділянку в Державному земельному кадастрі і визначити її кадастровий номер.

30.07.2019 року позивач звернувся до Херсонської міської ради з клопотанням про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки, на підставі якої можна сформувати земельну ділянку в Державному земельному кадастрі і визначити її кадастровий номер, під існуючим об`єктом нерухомості, що перебуває у власності підприємства: нежитлова будівля площею 1073,5 кв. м., розташована в м. Херсоні по вул. Робочій, 66.

До вказаного клопотання позивачем додано витяг з реєстру нерухомості та копію відповіді ДЗК № 28-21-0.171-191/118-19 від 12.07.2019 р.

20.08.2019 року Херсонська міська рада листом за № 8-6457-17/15 повідомила позивача, що оскільки ТДВ ОКБ "Пріор" є власником нерухомого майна по вул. Робочій, 66 у м. Херсоні, тому у порядку статті 120 Земельного кодексу України товариство є фактичним користувачем земельної ділянки, на якій розташоване зазначене майно. При цьому зазначила, що формування такої земельної ділянки має здійснюватися виключно за проектом землеустрою щодо відведення земельної ділянки у користування у порядку, передбаченому статтями 123, 124 Земельного кодексу України. Враховуючи вищезазначене, для отримання дозволу Херсонської міської ради на розроблення проекту землеустрою щодо відведення в оренду земельної ділянки ТДВ ОКБ "Пріор" необхідно звернутися до виконавчих органів міської ради із відповідним клопотанням та пакетом документів, необхідних для розгляду вказаного клопотання.

Вважаючи, що вказаним листом Херсонська міська рада допустила протиправну бездіяльність щодо не розгляду клопотання від 30.06.2019 року про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки по суті, позивач звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду 22.11.2019 року № 540/1852/19, яке набрало законної сили, визнано протиправною бездіяльність Херсонської міської ради щодо неприйняття рішення по суті поданого 30 липня 2019 року письмового клопотання товариства з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки за адресою: м. Херсон, вул. Робоча, 66 та зобов`язано Херсонську міську раду прийняти рішення по суті поданого 30 липня 2019 року товариством з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" письмового клопотання про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки за адресою: м. Херсон, вулиця Робоча, 66.

26.01.2021 року Херсонська міська рада прийняла рішення IV сесії VIII скликання № 60 «Про відмову товариству з додатковою відповідальністю (ТДВ) «Особливе конструкторське бюро «Пріор» на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки по вул. Робочій, 66», мотивоване тим, що у Херсонської міської ради відсутні повноваження надавати такий дозвіл.

Вважаючи рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного: стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедура формування земельної ділянки, присвоєння їй кадастрового номеру належним чином унормована положеннями Земельного кодексу України, Законом України "Про землеустрій" від 22 травня 2003 року №858-IV (далі - Закон №858-IV), Законом України "Про Державний земельний кадастр" від 07 липня 2011 року №3613-VI (далі - Закон №3613-VI), затвердженими постановами Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №476 "Порядком проведення інвентаризації земель" (далі - Порядок №476) та від 17 жовтня 2012 року №1051 "Порядком ведення Державного земельного кадастру" (далі - Порядок №1051).

Частинами 1-5 статті 79-1 Земельного кодексу України встановлено, що формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Формування земельних ділянок здійснюється:

- у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності;

- шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок;

- шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій;

- шляхом інвентаризації земель у випадках, передбачених законом;

- за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).

Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Згідно статті 35 Закону №858-IV інвентаризація земель проводиться з метою встановлення місця розташування об`єктів землеустрою, їхніх меж, розмірів, правового статусу, виявлення земель, що не використовуються, використовуються нераціонально або не за цільовим призначенням, виявлення і консервації деградованих сільськогосподарських угідь і забруднених земель, встановлення кількісних та якісних характеристик земель, необхідних для ведення державного земельного кадастру, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель і прийняття на їх основі відповідних рішень органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування.

У разі виявлення при проведенні інвентаризації земель державної та комунальної власності земель, не віднесених до тієї чи іншої категорії, віднесення таких земель до відповідної категорії здійснюється органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування на підставі відповідної документації із землеустрою, погодженої та затвердженої в установленому законом порядку.

Згідно із приписами статті 22 Закону №858-IV, підставами проведення землеустрою є:

- рішення органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо проведення робіт із землеустрою;

- укладені договори між юридичними чи фізичними особами (землевласниками і землекористувачами) та розробниками документації із землеустрою;

- судові рішення.

Рішення Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування про надання дозволу на розробку документації із землеустрою приймається виключно у строки та лише у випадках, передбачених цим Законом та Земельним кодексом України. Зазначене рішення надається безоплатно та має необмежений строк дії.

Статтею 25 Закону №858-IV визначений перелік видів документації із землеустрою.

Зокрема, видами документації із землеустрою є проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок; проекти землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв); технічна документація із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості); технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюються права суборенди, сервітуту; технічна документація із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок; технічна документація із землеустрою щодо інвентаризації земель. Види документації із землеустрою та їх склад встановлюються виключно цим Законом.

Постановою Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №476 затверджено "Порядок проведення інвентаризації земель".

Згідно із пунктами 3 - 6, 8, 9, 11, 26, 27 вказаного Порядку №476, державна інвентаризація земель проводиться шляхом формування земельних ділянок незалежно від форми власності, визначення їх угідь та у разі потреби віднесення таких земельних ділянок до певних категорій для інформаційного наповнення Державного земельного кадастру.

Інвентаризація земель проводиться з урахуванням принципів плановості, достовірності та повноти даних, послідовності і стандартності процедур, доступності використання інформаційної бази, узагальнення даних з додержанням єдиних засад та технології їх оброблення.

Об`єктами інвентаризації земель є територія України, територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, масив земель сільськогосподарського призначення, окремі земельні ділянки.

Інвентаризація земель проводиться в межах адміністративно-територіальних одиниць, територій, межі яких визначені проектами формування територій і встановлення меж сільських, селищних рад, масивів земель сільськогосподарського призначення, окремих земельних ділянок. Під час проведення інвентаризації масиву земель сільськогосподарського призначення здійснюються заходи, визначені статтею 35 Закону України "Про землеустрій".

Підставою для проведення інвентаризації земель є рішення Верховної Ради Автономної Республіки Крим, відповідного органу виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим чи органу місцевого самоврядування щодо виконання відповідних робіт, договори, укладені між юридичними чи фізичними особами (землевласниками і землекористувачами) та розробниками технічної документації (далі - виконавці), судові рішення.

Проведення державної інвентаризації земель забезпечує Держгеокадастр або його територіальний орган шляхом прийняття наказу про проведення державної інвентаризації земель.

Замовниками технічної документації (далі - замовники) можуть бути органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим чи органи місцевого самоврядування, землевласники і землекористувачі.

Для проведення інвентаризації земель замовник укладає з виконавцем договір про розроблення технічної документації.

За результатами проведення інвентаризації земель виконавцями розробляється технічна документація відповідно до статті 57 Закону України "Про землеустрій".

Технічна документація погоджується та затверджується в порядку, встановленому статтею 186 Земельного кодексу України.

З аналізу вказаних правових норм можна дійти висновку, що інвентаризація земельної ділянки та складення за її результатами відповідної технічної документації здійснюється, в тому числі і на підставі рішення органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо проведення робіт із землеустрою.

Так, система та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначені Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (надалі - Закон №280/97-ВР)

Відповідно до ст. 2 Закону №280/97-ВР місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Повноваження сільських, селищних, міських рад визначені главою 1 Розділу ІІ Закону №280/97-ВР.

Так, відповідно до ст. 25 Закону №280/97-ВР сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

При цьому виключна компетенція сільських, селищних, міських рад визначена статтею 26 вказаного Закону, пунктом 34 частини першої якої встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Повноваження сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у галузі земельних відносин врегульовано також Земельним кодексом України від 25.10.2001 р. № 2768-ІІІ (далі - ЗК України).

Зокрема, відповідно до статті 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Системний аналіз вказаних приписів законну дає суду підстави вважати, що Херсонська міська рада є уповноваженим органом місцевого самоврядування, який уповноважений виключно на пленарних засіданнях вирішувати питання у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Як встановлено судовим рішенням від 22.11.2019 № 540/1852/19, яке набрало законної сили, позивач 30.07.2019 року подав до Херсонської міської ради належним чином оформлене клопотання № Л19-6 про надання дозволу на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки, на якій розташоване нерухоме майно площею 1073,5 кв. м., розташоване у м. Херсоні по вул. Робоча, 66, а також те, що саме Херсонська міська рада є уповноваженим органом місцевого самоврядування, який уповноважений виключно на пленарних засіданнях вирішувати питання у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Відповідно до ч.4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Отже, суд приходить до висновку, що відповідач під час розгляду заяви позивача діяв не у спосіб, що передбачений чинним законодавством, та без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, оскільки чинним законодавством встановлено, що Херсонська міська рада є уповноваженим органом місцевого самоврядування, який уповноважений виключно на пленарних засіданнях вирішувати питання у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі «Zand v. Austria» від 12 жовтня 1978 року вказав, що словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів. З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень суди перевіряють чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Водночас статтею 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідач як суб`єкт владних повноважень в ході судового розгляду належним чином не довів обґрунтованість і правомірність оскаржуваного рішення, а отже позовні вимоги є такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати розподілено відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовну заяву товариства з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" (73027, м. Херсон, вул. Робоча, 66, , e-mail ) до Херсонської міської ради (місце знаходження 73000, м. Херсон, пр. Ушакова, 37, e-mail , ) про скасування рішення - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення IV сесії Херсонської міської ради VIII скликання «Про відмову товариству з додатковою відповідальністю (ТДВ) «Особливе конструкторське бюро «Пріор» на виготовлення технічної документації з інвентаризації земельної ділянки по вул. Робочій, 66» № 60 від 26.01.2021 року.

Стягнути з Херсонської міської ради Херсонської міської ради (місце знаходження 73000, м. Херсон, пр. Ушакова, 37, e-mail , ) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь товариства з додатковою відповідальністю "Особливе конструкторське бюро "Пріор" (місце знаходження 73027, м. Херсон, вул. Робоча, 66, , e-mail ) судовий збір в сумі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят грн. 00 коп.).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Д.К. Василяка

кат. 109020000