Справа № 160/19168/21
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 листопада 2021 року Справа №160/19168/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Серьогіна О.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

18.10.2021 року ОСОБА_1 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Дніпропетровської обласної прокуратури, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Дніпропетровської обласної прокуратури та її службових осіб в частині порушень вимог ст. 40 Конституції України та статей 15, 18, 19, 20 Закону України «Про звернення громадян», а саме ненадання обґрунтованої, вчасної, об`єктивної письмової відповіді за результатами перевірки нових фактів, на які посилається ОСОБА_1 в своїй заяві, яка надійшла із Офісу Генерального прокурора на адресу Дніпропетровської обласної прокуратури та зареєстрованої 08.07.2021 року №36774/21;

- зобов`язати Дніпропетровську обласну прокуратуру розглянути заяву ОСОБА_1 , яка зареєстрована 08.07.2021 року № 36774/21 та провести об`єктивну і всебічну перевірку, прийняти рішення та надати відповідь на всі запитання, викладені у заяві упродовж строків, визначених ст.20 Закону України «Про звернення громадян».

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.10.2021 року заяву ОСОБА_1 про зарахування сплаченого у справі №160/4069/21 судового збору повернуто заявнику без розгляду, адміністративний позов ОСОБА_1 було залишено без руху. Позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали, шляхом надання до суду:

- оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 908,00 грн.;

- додатків до позовної заяви для відповідача, а саме копію паспорту позивача;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (докази порушеного права) з урахуванням висновків суду, в примірниках відповідно до кількості учасників справи.

04.11.2021 року на виконання вимог ухвали суду від 23.10.2021 року від ОСОБА_1 на адресу суду надійшла заява, до якої долучено наступні документи:

- копія паспорта для відповідача;

- докази звернення до відповідача щодо направлення позивачу копії її заяви від 08.07.2021 року та неотримання відповіді;

- клопотання про витребування копії заяви позивача, отриманої відповідачем 08.07.2021 року за №36774/21;

- клопотання про звільнення від сплати судового збору з додатками.

Також, 09.11.2021 року на адресу суду на виконання вимог ухвали суду від 23.10.2021 року від позивача надійшли копії заяви від 08.07.2021 року №36774/21 ОСОБА_1 в двох примірниках.

Дослідивши надані позивачем докази на виконання вимог ухвали суду від 23.10.2021 року, суддя зазначає наступне.

Щодо клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору суддя зазначає про таке.

В обгрунтування поданого клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач посилається на тяжке майнове становище.

Питання звільнення від сплати судового збору як складової судових витрат, зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення його сплати регулюються частиною першою статті 133 КАС, відповідно до якої суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з частиною другою статті 132 КАС розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч. 2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Слід зауважити, що Законом України Про судовий збір визначений перелік осіб, які безумовно звільнені від сплати судового збору у всіх інстанціях у силу закону, який наділяє їх певним статусом, або виходячи із чітко визначеного предмета спору. Цей перелік наведений у статті 5 зазначеного Закону та є вичерпним.

З аналізу ж статті 8 Закону України Про судовий збір чітко вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію суд, враховуючи майновий стан сторони, може…, тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, які не зазначені в статті 5, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Отже, частина перша статті 133 КАС визначає право суду на звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору виходячи із майнового стану сторони, водночас стаття 8 Закону України Про судовий збір конкретизує порядок, умови такого звільнення та коло осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18 (провадження № 11-336апп20).

З урахуванням наведених норм права підставою для зменшення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору на підставі ч.1 ст. 8 Закону України Про судовий збір, є врахування судом майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 133 КАС України, ст. 8 Закону України "Про судовий збір" повинна навести доводи і надати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До клопотання, на підтвердження свого скрутного майнового становища, позивачем долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків з 1 кварталу 2021 року по 2 квартал 2021 року, відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року та копію виписки із медичної карти стаціонарного хворого №ЄА 8454 відділення гастроентерології ОКЛМ про те, що ОСОБА_1 в період з 15.10.2021 року по 27.10.2021 року перебувала у стаціонарі.

Так, відповідно до відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків з 1 кварталу 2020 року по 4 квартал 2020 року за вказаний період ОСОБА_1 отримала дохід в сумі 14114 грн.

Таким чином, дохід позивача за попередній календарний рік (2020 рік) становить 14114 грн.

Згідно з ч.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом 4 ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" № 1082-IX від 15.12.2020 року, визначено, що у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року становить 2 270,00 грн.

Розміри ставок судового збору визначені у ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який сплачується фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 908,00 грн.

Зі змісту позовної заяви встановлено, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру, які є похідними, отже судовий збір підлягає сплаті у розмірі 908,00 грн.

Отже, дохід позивача за попередній календарний рік, який встановлено із матеріалів позовної заяви, у сумі 14114 грн. підтверджує скрутний майновий стан позивача, оскільки розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (14114 х 5% = 706 грн.).

На підставі викладеного, суддя доходить висновку про наявність підстав для зменшення розміру судового збору за подання даного адміністративного позову до 706,00 грн.

Враховуючи викладене, клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору підлягає частковому задоволенню.

Щодо клопотання позивача про витребування копії її заяви, отриманої відповідачем 08.07.2021 року за №36774/21 суддя зазначає наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 2 КАС України, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі закріплено як принцип здійснення правосуддя в адміністративних судах.

Статтею 9 КАС України встановлено, що суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Частинами 1, 2 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 79 КАС України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу (ч. 4 ст.79 КАС України).

Як вбачається із поданого клопотання про витребування доказів позивач не зазначила підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа та не надала докази, які підтверджують, що вона здійснила усі залежні від неї дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Крім того, як вже було зазначено, 09.11.2021 року позивачем було надано вказаний доказ, а саме копію заяви, отриманої відповідачем 08.07.2021 року за №36774/21.

З урахуванням викладеного, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про витребування додаткових доказів в даній справі.

Отже, що вимоги викладені в ухвалі суду від 23.10.2021 року позивачем виконано не в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Положеннями частини другої статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення реалізації права позивача на доступ до правосуддя, суддя вважає за необхідне продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви на десять днів з дня отримання копії цієї ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 121, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - задовольнити частково.

Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору за подання даного адміністративного позову до 706,00 грн.

В задоволенні решти вимог викладених у заяві - відмовити.

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування додаткових доказів у справі №160/19168/21 - відмовити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків адміністративного позову ОСОБА_1 до Дніпропетровської обласної прокуратури про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії.

Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху надати до канцелярії суду:

- докази сплати судового збору у розмірі 706,00 грн., сплаченого за наступними реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101;

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: UA4004632;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101;

Призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили у строки, встановлені ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Серьогіна