Справа № 380/11968/21
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2021-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2021 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кравціва О.Р. розглянув в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної податкової служби України про визнання протиправним і скасування наказу.

Суть справи.

До Львівського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) із позовом до Державної податкової служби України (далі відповідач, ДПС України) у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 14.07.2021 №24-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення»;

- судові витрати покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивача, на його думку, притягнуто до дисциплінарної відповідальності протиправно, безпідставно, поза межами встановлених законодавством строків. Обставини проступків відповідачем досліджені не повною мірою. Зокрема, не відібрано письмових пояснень у державного службовця та не враховані: характер дисциплінарного проступку; тяжкість дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; факт ненастання тяжких наслідків; обставини, що пом`якшують відповідальність; наявність заохочень; попередню поведінку державного службовця. Не враховано того, що Комісія ГУ ДПС у Львівської області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН є колегіальним органом, рішення якого приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії. Тому, притягнення до відповідальності члена комісії за колегіальне рішення прийняте такою комісією суперечить принципу індивідуалізації відповідальності. Просив задовольнити позов повністю.

Ухвалою суду від 26.07.2021 позовну заяву прийнято та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

Відповідач проти позову заперечив з підстав викладених у відзиві. Зазначив, що вчинені позивачем порушення (неналежне виконання обов`язків та незабезпечення належної координації роботи підпорядкованих управлінь згідно з наказами про розподіл службових обов`язків) є триваючими правопорушеннями. Таким чином, наказ ДПС України від 14.07.2021 №24-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» прийнято з урахуванням строків притягнення особи до дисциплінарної відповідальності, визначених Законом України «Про державну службу». При притягненні ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності було дотримано принцип індивідуальної (особистої) відповідальності. Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою суду від 24.09.2021 у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи у порядку загального позовного провадження відмовлено.

Ухвалою суду від 24.09.2021 клопотання відповідача задоволено; витребувано належним чином завірені копії матеріалів дисциплінарної справи ОСОБА_1 від ГУ ДПС у Львівській області.

Ухвалою суду від 27.09.2021 у зв`язку з витребуванням доказів, з метою дотримання принципу змагальності сторін та офіційного з`ясування обставин у справі, строк розгляду справи продовжено.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 Кодексу адміністративного судочинства України, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 2 ст. 262 КАС України).

Суд на підставі позовної заяви, відзиву, відповіді на відзив, а також долучених письмових доказів, -

в с т а н о в и в :

На підставі наказу Державної податкової служби України від 15.06.2021 №605 «Про порушення дисциплінарного провадження», доповідної записки від 31.05.2021 №913/99-00-02-03-02-14 Департаменту відомчого контролю Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України (далі комісія) проведено дисциплінарне провадження стосовно заступника начальника Головного управління ДПС у Львівській області (далі ГУ ДПС у Львівській області) ОСОБА_1 .

Наказом Державної податкової служби України від 14.07.2021 №24-дс начальника ГУ ДПС у Львівській області Заваду Т.Й., який здійснював керівництво роботою управління податків і зборів, управління податкового адміністрування, управління моніторингу ризикових операцій та управління податкового моніторингу, притягнуто до дисциплінарної відповідальності у виді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу». Підстава: подання комісії від 05.07.2021 №23, акт про ненадання пояснень від 12.07.2021.

Позивач, вважаючи наказ безпідставним та таким, що порушує його права, звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи справу суд керується таким.

Завданням адміністративного судочинства України відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Основним питання цього спору є оцінка дій суб`єкта владних повноважень Державної податкової служби України в частині дотримання процедури притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначено Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (далі Закон №889-VIII) (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Положеннями ст. 1 Закону №889-VIII визначено, що державна служба це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави. Державний службовець це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Приписами ст. 5 Закону №889-VIII передбачено, що правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби (ч. 1).

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом (ч. 2).

Згідно з ч. 1 ст. 65 Закону №889-VIII, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до підп. 5 п. 2 ст. 65 Закону №889-VIII дисциплінарним проступком є, зокрема, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Нормами ч.ч. 1-5 ст. 74 Закону №889-VIII передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні. Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Системний аналіз викладених норм дає підстави виснувати, що визначений ч. 5 ст. 74 Закону №889-VIII строк починає спливати з моменту виявлення протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення. Крім того, норма, згідно з якою дисциплінарне стягнення до державного службовця не може бути застосоване пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку та пізніше одного року з моменту його вчинення, є імперативною та розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Судом з матеріалів справи встановлено, що згідно з наказом ДПС України від 14.07.2021 №24-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення» до заступника начальника ГУ ДПС у Львівській області ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу». Підстава: подання комісії від 05.07.2021 №23, акт про ненадання пояснень від 12.07.2021.

Також судом з`ясовано, що відповідачем прийнято оскаржуваний наказ у зв`язку із невиконанням позивачем своїх службових обов`язків, які в тому числі, проявились у наступному: 1) невинесення комісією ГУ ДПС у Львівської області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в ЄРПН (далі Комісія) питання щодо ризиковості ТОВ «Трассір УА» до 16.04.2020; 2) після 12.05.2020 (з моменту дії наказу №204) ТОВ «Трассір УА» зареєстровано в адресу контрагентів покупців податкові накладні на загальну суму ПДВ 106368,0 тис. грн..; 3) 31.05.2020 здійснено реєстрацію податкових накладних на адресу ТОВ «Філтон Макс» на загальну суму ПДВ 6458,3 тис. грн., яке до переліку ризикових платників включено лише 01.06.2020; 4) 04.06.2020 (з 16.29 год. до 16.31 год.) здійснено реєстрацію податкових накладних на адресу ТОВ «Стотекс» на загальну суму ПДВ 1235,8 тис. грн., тобто після завершення реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Тому, суд погоджується із доводами позивача, що відповідні обставини мали місце 16.04.2020, 12.05.2020, 31.05.2020 та 04.06.2020 відповідно.

Покликання відповідача на те, що відповідні порушення є триваючими суд до уваги не бере, оскільки відповідні порушення вважаються вчиненими у момент прийняття рішення щодо реєстрації податкових накладних, а тому підстав для віднесення таких дій до категорії триваючих немає.

Таким чином, оскільки оскаржений наказ винесено 14.07.2021, тобто більше як через рік після вчинення позивачем дій, кваліфікованих відповідачем як дисциплінарний проступок, позивача протиправно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, всупереч строкам передбаченим ч. 5 ст. 74 Закону України «Про державну службу».

Також, під час судового розгляду встановлено, що виявлені неточності у роботі позивача стосуються діяльності комісії ГУ ДПС у Львівської області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН. Суть індивідуалізації дисциплінарної відповідальності полягає в потребі з`ясування: 1) ступеня вини тієї чи іншої особи; 2) тяжкості вчиненого нею діяння; 3) можливості застосування пом`якшуючих або обтяжуючих обставин і підставі звільнення від відповідальності; 4) урахування особливостей особи порушника.

У цьому контексті суд звертає увагу відповідача, що механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначається Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019. №1165 (далі Порядок №1165).

Відповідно до п. 30 Порядку №1165 комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів комісії.

Згідно з п. 40 Порядку №1165 голова, заступник голови, секретар та члени комісії контролюючого органу беруть участь у засіданні особисто та не мають права делегувати своїх представників для участі в її засіданні. Засідання комісії контролюючого органу є правоможним за умови присутності на ньому не менше двох третин її затвердженого персонального складу. Засідання комісії контролюючого органу проводиться у разі наявності матеріалів для розгляду. У разі потреби член комісії контролюючого органу подає голові комісії пропозиції щодо проведення додаткового засідання. Рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування. Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

З викладених положень Порядку №1165 слід виснувати, що комісія ГУ ДПС у Львівської області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в ЄРПН є колегіальним органом, рішення якого приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.

Суд зазначає, що відповідачем у справі, як суб`єктом владних повноважень, всупереч вимог ч. 2 ст. 77 КАС України не наведено жодних аргументів щодо того, що рішення комісії ГУ ДПС у Львівської області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН приймаються колегіально.

З приводу інших аргументів сторін, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Обставини справи свідчать, що відповідних положень відповідачем не дотримано, зокрема, рішення прийнято необґрунтовано, без врахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, непропорційно та несвоєчасно. Вказане зумовило звернення позивача за захистом своїх порушених прав до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про законність та обґрунтованість позовних вимог, безпідставність заперечень відповідача, а отже, позов слід задовольнити повністю, наказ про накладення дисциплінарного стягнення визнати протиправним та скасувати.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України сплачений ОСОБА_1 судовий збір у сумі 908,00 грн. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України.

Керуючись ст.ст. 2, 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 263, 294-295 КАС України, суд

в и р і ш и в :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 14.07.2021 №24-дс «Про накладення дисциплінарного стягнення».

3. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) з Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа,8; ) за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в сумі 908,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Кравців О.Р.