Справа № 380/10720/21
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2021-11-09 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

09 листопада 2021 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Карп`як О.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Квартирно експлуатаційний відділ м. Львова про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити дії ,-

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного (вул. Героїв Майдану, буд. 32, м. Львів; ) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача Квартирно експлуатаційний відділ м. Львова (вул. Батуринська, буд. 2, м. Львова, 79007; ) в якій просить суд:

- визнати протиправним рішення житлової комісії Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного від 03.12.2019 р. у частині визначення розміру суми грошової компенсації ОСОБА_1 зі зменшенням на загальну площу житла, що складає 613 556,56 грн., оформлене протоколом від 03.12.2019 р. № 16 та скасувати його;

- визнати протиправним п. 4.4 Наказу Начальника Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного від 17.12.2019 р. № 823-АД у частині визначення розміру суми грошової компенсації ОСОБА_1 зі зменшенням на загальну площу житла, що складає 613 556,56 грн. та скасувати його;

- зобов`язати житлову комісію Національної академії сухопутних військ імені гетьмана Петра Сагайдачного повторно розглянути питання та прийняти рішення про надання грошової компенсації за не отримане житлове приміщення майору запасу ОСОБА_1 та членам його сім`ї у кількості 3 (три) особи: ОСОБА_1 - 1963 р.н., ОСОБА_2 - дружина - 1965 р.н., ОСОБА_3 - син - 1998 р.н., відповідно до Порядку визначення розміру і надання військовослужбовцям та членам їх сімей грошової компенсації за належне їм для отримання жиле приміщення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015 р. № 728 без врахування зменшення на загальну площу житла розміром 28,2 кв.м.;

- зобов`язати відповідача подати звіт про виконання судового рішення протягом одного місяця з дня набрання ним законної сили;

- судові витрати покласти на Відповідача.

Ухвалою судді від 20 липня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі; справу вирішено розглядати без повідомлення сторін та проведення судового засідання, за наявними матеріалами.

20.08.2021 до суду надійшло клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні за правилами загального позовного провадження з повідомленням учасників справи. Клопотання обґрунтовано тим, що з метою всебічного розгляду справи а також для остаточного визначення предмету спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу, з`ясування заперечень проти позовних вимог, визначення обставин справи, які підлягають встановленню та зібрання відповідних доказів, визначення порядку розгляду справи, вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, просить розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років". Умови, за яких суд має право розглядати справи у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Відповідно до п.10 ч.6 цієї статті, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч.4 ст.260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Суд зауважує, що сторони мають можливість подати усі наявні у них докази, які не були подані раніше, а також звернути увагу суду на ті чи інші обставини, що мають значення для вирішення справи і при розгляді справи у порядку спрощеного позовного провадження, відтак, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження не обмежує право позивача на надання пояснень по суті позовних вимог та доказів, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Відповдіачем не наведено обставин, які б свідчили, що справа підлягає до розгляду виключно за правилами загального позовного провадження.

Клопотань про виклик свідків заявлено не було.

Розглянувши матеріали справи, клопотання відповідача, судом встановлено, що при визначенні судом ухвалою від 20.07.2021 року у порядку розгляду справи - за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, враховані характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, надані докази.

Водночас, відповідно до частини 1 статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, обов`язок суду здійснити безпосереднє, всебічне, повне та об`єктивне дослідження доказів по справі не залежить ні від виду провадження, в якому розглядається адміністративна справа, ні від проведення судового засідання.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідачем не наведено жодних обґрунтованих доказів необхідності розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Суд вважає, що підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження не має, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання відповідача необхідно відмовити.

Керуючись ст.ст. 12, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна