Справа № 640/2254/20
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2021-11-05 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №640/2254/20
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

05 листопада 2021 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Ключкович В.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби м. Києві про визнання протиправним та скасування вимоги про сплату боргу, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.12.2020 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, ГУ ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 1 ч. 5 ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи апелянтом не долучено доказу сплати судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.п. 2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VI за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви та скарги.

Таким чином, за звернення з цією апеляційною скаргою скаржнику слід сплатити судовий збір у розмірі 1261,20 грн. (840,80 х 150%).

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок Шостого апеляційного адміністративного суду за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - ГУК в м. Києві/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA1026007, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до приписів ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва прийнято в порядку спрощеного позовного провадежння та отримано представником відповідача наручно 15.12.2020, що підтверджується розпискою (а.с. 61).

Вперше апеляційна скарга була подана відповідачем 05.01.2021, що підтверджується реєстраційним штампом Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.01.2021 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору та залишено апеляційну скаргу - без руху. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.03.2021 відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги та повернуто таку апелянту разом з доданими до скарги матеріалами.

Вдруге відповідач подав апеляційну скаргу на вказане рішення 14.09.2021, що підтверджується реєстраційним штампом Окружного адміністративного суду міста Києва. Апелянт клопоче про поновлення строку на подачу апеляційної скарги та вказує, що вперше ним дотримно строк оскарження рішення суду першої інстанції. Відповідач вказує, що сумлінно ставиться до вимог ухвал Шостого апеляційного адміністративного суду та вживав всіх дій для сплати судового збору, відтак вважає, що клопотання про поновлення строку звернення до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою має бути поновлено.

Втім, апелянтом не вказано причин пропуску зазначеного строку та не додано доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

При цьому, колегія суддів враховує, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Колегія суддів звертає увагу, відповідача на правовий висновок Великої Палати Верховного Суду, викладений у постанові від 28.04.2021 у справі №640/3393/19, зокрема: "На переконання Великої Палати Верховного Суду, до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, слід застосовувати наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС....

Велика Палата погоджується з наведеними висновками суду апеляційної інстанції, адже особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право в будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення."

Зважаючи на вказане, суд приходить до висновку, що оскільки відповідачем не наведено жодних причин поважності пропуску строку звернення до суду апеляційної інстанції, клопотання про поновлення такого строку, яке заявлено разом з апеляційною скаргою, не підлягає задоволенню.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до статей 169, 296 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення недоліків, а саме: подати клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з обґрунтуванням поважності пропуску такого строку та сплатити судовий збір у розмірі 1 261,20 грн.

Керуючись ст. 169, ст. 296, ч. 3 ст. 298, п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суддя -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 грудня 2020 року - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби м. Києві про визнання протиправним та скасування вимоги про сплату боргу - залишити без руху.

Роз`яснити апелянту, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку та надати докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович