Справа № 520/5911/21
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2021-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 листопада 2021 р.Справа № 520/5911/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: П`янової Я.В. , Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Севастьянової А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської обласної прокуратури на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 03.06.2021 (головуючий суддя І інстанції: Мар`єнко Л.М., повний текст складено 09.06.21 року) по справі № 520/5911/21

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради треті особи: ОСОБА_1 , Товариство з обмеженою відповідальністю "Хука Ентерпрайз"

про скасування реєстрації повідомлення та декларації про готовність до експлуатації,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- скасувати реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт № ХК 42, яке зареєстроване Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 23.09.2020;

- скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК 31, яка зареєстрована Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 25.01.2021.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 03.06.2021 провадження у справі закрито.

Харківська обласна прокуратура (далі - апелянт), не погодившись з ухвалою суду, подала апеляційну скаргу, в якій просила її скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного висновку.

Зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що спір у цій справі є публічно-правовим і повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки спірні правовідносини стосуються управлінських дій Інспекції щодо реєстрації спірної декларації з порушенням норм законодавства, тобто дій, пов`язаних з публічно-владними управлінськими функціями.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (далі - відповідач), ОСОБА_1 , ТОВ "Хука Ентерпрайз" (далі треті особи) не надали відзиви на апеляційну скаргу.

Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України фіксування судового процесу технічними засобами не проводилося, справа розглянута в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, матеріали справи, доводи апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що 23.09.2020 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради зареєстровано за № ХК 42 повідомлення про початок будівельних робіт, з класом наслідків CC1, а саме об`єкта: реконструкція нежитлової будівлі СТО літ. «А-2» за адресою: АДРЕСА_1 . Тип об`єкта: будівля/споруда код ДКБС: 1230.3 Станції технічного обслуговування автомобілів. Замовник: ОСОБА_1

25.01.2021 відповідачем зареєстровано за №ХК 31 декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, а саме: реконструкція нежитлової будівлі СТО літ. «А-2» за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 32-35).

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області звернувся до суду з цим позовом в інтересах держави в особі Харківської міської ради про скасування реєстрації: повідомлення про початок будівельних робіт № ХК 42 від 23.09.2020, декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК 31 від 25.01.2021, у зв`язку з тим, що зазначені рішення містять недостовірні дані.

Закриваючи провадження, суд першої інстанції виходив з того, що один орган державної влади не може звертатися з позовом до іншого органу, окрім компетенційних спорів. Враховуючи, що спір у цій справі не відноситься до компетенційних, тому її розгляд слід здійснювати не за правилами адміністративного судочинства.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття «суд, встановлений законом» зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Водночас, згідно з п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Відповідно до п. 1, 3 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

Отже, за змістом наведених норм до адміністративного суду за зверненням суб`єкта владних повноважень може бути подано позов лише у випадку спору між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень, а також коли право звернення до суду з позовом до іншого суб`єкту владних повноважень надано такому суб`єкту законом.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 04.12.2019 (справа №826/6233/17) та від 13.11.2019 (справа № 826/3115/17) зазначала, що за загальним правилом один орган державної влади не може звертатися з позовом до іншого органу, бо це означатиме позов держави до неї самої. Винятком є компетенційний спір. Втім, хоча формально цей спір вирішується у позовному провадженні, по суті це не є спором про право. Натомість у такому судовому процесі суд дає тлумачення законодавства, роз`яснюючи межі компетенції органів.

При цьому під компетенційним спором слід розуміти спір між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління (публічної адміністрації), у тому числі - делегованих повноважень. Особливість судового розгляду компетенційних спорів зумовлена необхідністю вирішення питання про те, чи належним чином реалізована компетенція відповідача та чи не порушена при реалізації повноважень відповідача компетенція позивача.

Також для звернення до адміністративного суду суб`єкт владних повноважень як позивач повинен відповідати основним умовам, а саме: такий суб`єкт має бути наділений повноваженнями для звернення до суду.

Судовим розглядом встановлено, що Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до суду з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради в якому просить скасувати реєстрації: повідомлення про початок будівельних робіт № ХК 42 від 23.09.2020, декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК 31 від 25.01.2021, замовником у яких зазначено ОСОБА_1 .

Тобто, фактично суб`єкт владних повноважень звернувся до суду до відповідача, який також є суб`єктом владних повноважень, із позовом не з приводу реалізації їх компетенції, а з приводу скасування рішень, які не порушують прав позивача.

Суд першої інстанції вірно зазначив, що вирішення адміністративним судом спору, який виник між прокурором, в інтересах Харківської міської ради та Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради, не відповідатиме меті ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, оскільки зводитиметься до розгляду державою в особі уповноваженого нею органу (суду) спору між іншими її органами, тобто спору держави із самою собою.

Невідповідність меті вирішення публічно-правового спору та завданням адміністративного судочинства обумовлює потребу розв`язання такого спору в межах існуючих адміністративних процедур, а не в судовому порядку.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що можливість вирішення зазначеного спору адміністративним судом КАС України не передбачена.

При цьому у цій справі поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити як поняття, що стосується спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а також спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду. А тому такий спір між державними органами не може бути вирішений у судах жодної юрисдикції.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 30.09.2020 по справі №815/6347/17, Верховного Суду в постанові від 13.04.2021 року по справі №540/2804/19, які відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, мають враховуватись судом.

Враховуючи вищенаведене, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку про наявність підстав для закриття провадження у справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України, оскільки справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування ухвали суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 310, 312, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської обласної прокуратури залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 03.06.2021 по справі № 520/5911/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді Я.В. П`янова О.А. Спаскін
Повний текст постанови складено 08.11.2021 року