Справа № 640/5640/20
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2021-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 листопада 2021 року м. Київ № 640/5640/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу:

за позовомПриватного акціонерного товариства "Банк Фамільний"
до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «Банк Фамільний» з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить суд: визнати дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо ненадання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації протиправними та зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути лист КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 №1650 та надати перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2020 позовну заяву залишено без руху, позивачу встановлено строк для усунення її недоліків.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.04.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що між ним та КП «Київський інститут земельних відносин» укладено договір на розробку проекту землеустрою щодо відведення йому земельної ділянки для облаштування транспортної інфраструктури на проспекті Голосіївському, 28 в Голосіївському районі міста Києва. Назване комунальне підприємство звернулося до відповідача щодо надання висновку щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації та наявних містобудівних умов та обмежень, що мають бути враховані при розробці документації із землеустрою. У зв`язку з ненаданням запитуваної інформації вказаному комунальному підприємству, позивач звернувся до суду. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2019 у справі №640/1749/19 відповідача зобов`язано повторно розглянути лист КП «Київський інститут земельних відносин» про надання вищевказаної інформації. Проте, запитувану інформацію відповідач не надав, зазначивши, що такий вид використання земельної ділянки як облаштування транспортної інфраструктури не відповідає вимогам Земельного кодексу України. Стверджуючи про протиправність такої відмови, позивач вказав на неоднаковий підхід відповідача при вирішенні одного й того ж питання для різних осіб, що порушує принцип рівності перед законом, закріплений в статті 21 Конституції України, та свідчить про корупційну складову, що позбавляє позивача можливості реалізувати свої права, передбачені статтею 123 Земельного кодексу України

Відповідач, належним чином повідомлений про судовий розгляд справи, своїм правом щодо надання відзиву на позовну заяву не скористався, у зв`язку з чим, суд розглядає справу за наявними в ній матеріалами, згідно вимог ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

17.08.2018 позивач звернувся до Київської міської ради через приймальню Київської міської ради з земельних питань з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, яка розташована на Голосіївському проспекті у м.Києві, має орієнтовний розмір 0,007484 гектара (74,84 кв.метра) (далі також - земельна ділянка) та безпосередньо межує із земельною ділянкою за адресою Голосіївський проспект, 26 (літера А) у м.Києві, та яка з лютого 2014 року перебуває у власності позивача. Згідно з витягом з бази даних міського земельного кадастру від 16.01.2017 земельна ділянка має обліковий код 79:144:0016. Позивач зацікавлений в отриманні права оренди на вказану земельну ділянку строком на 49 років з метою облаштування транспортної інфраструктури, а саме організації в`їзду/виїзду на земельну ділянку, що перебуває у його власності.

З огляду на відсутність згоди або мотивованої відмови Київської міської ради у задоволенні вказаного вище клопотання позивач скористався правом щодо розробки проекту землеустрою без згоди Київської міської ради та 20.09.2018 уклав договір №323 з КП «Київський інститут земельних відносин» на розроблення документації з землеустрою, про що листом від 21.09.2018 №МЗ-3267 повідомив Київську міську раду.

Листом від 04.10.2018 №1511 КП «Київський інститут земельних відносин» звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому, діючи в інтересах позивача, просив надати висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації та наявних містобудівних умов та обмежень, що мають бути враховані при розробці документації із землеустрою.

У відповідь на вказане звернення названий Департамент листом від 18.10.2018 №9501/0/012/27 повідомив КП «Київський інститут земельних відносин», що розгляд порушеного останнім питання можливий після надання роз`яснення стосовно інфраструктури, яку передбачено розміщувати на земельній ділянці за адресою проспект Голосіївський, 28 у Голосіївському районі міста Києва.

У подальшому КП «Київський інститут земельних відносин» звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з листом від 06.11.2019 №1650, яким повідомив, що за інформацією Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» останнє має намір облаштувати та використовувати земельну ділянку за адресою: проспект Голосіївський, 28 в Голосіївському районі міста Києва як додатковий в`їзд/виїзд до земельної ділянки (кадастровий номер 8 000 000 000:79:144:0041), яка є його власністю, що підтверджено державним актом на право власності на земельну ділянку (лист Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» від 05.11.2018 №1/01-3133).

Листом від 09.11.2018 №10421/0/12-4/27-18 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив вищевказане комунальне підприємство про відсутність можливості надати перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки, що мають бути враховані при розробці документації із землеустрою та відповідність заявленої ініціативи містобудівної ситуації у зв`язку з тим, що на земельній ділянці відповідно до графічних матеріалів розташоване майно, правовий статус якого не визначений, та згідно із витягом з бази даних міського земельного кадастру земельна ділянка обліковується за ТОВ «Ель Вас».

Про зазначену відмову дізнався з адресованого йому листа КП «Київський інститут земельних відносин» від 23.11.2018 №1853.

З огляду на вищевикладене, позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:

- визнати протиправними дії відповідача щодо ненадання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації відповідно до листа КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 №1650;

- визнати протиправними дії відповідача щодо надання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації, які надані ОСОБА_1 листом від 01.11.2018 ;10071/0/012/19-18, справа №18-1755-В та висновку №18-1755-В про погодження проекту землеустрою та скасувати їх.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.04.2019 по справі №640/1749/19 у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2019 скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.04.2019, позов Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» задоволено частково, зокрема суд визнав протиправними дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо ненадання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації відповідно до листа КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 № 1650 та зобов`язав названий Департамент повторно розглянути лист КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 № 1650 з урахуванням висновків суду, викладених в мотивувальній частині цієї постанови. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

На виконання вищевказаної постанови суду, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянув лист КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 № 1650 та листом від 16.09.2019 №9282/0/012/27-19 надав відповідь про наслідки такого розгляду. Так, зокрема в листі зазначено, що відповідно до звернення КП «Київський інститут земельних відносин» земельна ділянка передбачена для облаштування транспортної інфраструктури та буде використовуватися як додатковий в`їзд/виїзд до суміжної земельної ділянки. Тобто, земельна ділянка вільна від капітальної забудови. Відповідно до статті 134 Земельного кодексу України не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них, в т.ч. для будівництва, обслуговування та ремонту об`єктів інженерної, транспортної, енергетичної інфраструктури, об`єктів зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу). У зверненні зазначено вид використання земельної ділянки як облаштування транспортної інфраструктури, що не відповідає вимогам Земельного кодексу України.

Відтак, відповідач знову не надав вищевказаному комунальному підприємству запитуваний перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації. Зі змісту вищевказаного листа фактично вбачається відмова відповідача надати запитувані перелік та висновок.

Оцінюючи правомірність таких дій Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), суд виходить із наступного.

Частиною першою статті 3 Земельного кодексу України визначено, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Стаття 122 Земельного кодексу України визначає повноваження органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування щодо передачі земельних ділянок у власність або у користування.

Так, згідно з частиною першою статті 122 Земельного кодексу України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Київська та Севастопольська міські державні адміністрації у межах їхніх територій передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб (частина шоста статті 122 Земельного кодексу України).

За приписами частини другої статті 116 Земельного кодексу України набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Статтею 123 названого Кодексу визначено порядок надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування.

Так, згідно з частиною другою статті 123 Земельного кодексу України особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.

У клопотанні зазначаються орієнтовний розмір земельної ділянки та її цільове призначення. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі вилучення земельної ділянки). Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення документації із землеустрою або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення документації із землеустрою без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки (частина третя статті 123 Земельного кодексу України).

Пунктом 1 Положення про Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) затвердженого розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.01.2011 №90, встановлено, що названий є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, а з питань виконання функцій державної виконавчої влади - Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Рішенням Київської міської ради від 20 квітня 2017 року №241/2463 затверджено Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві.

Пунктом 5 цього рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) доручено надавати зацікавленій особі (до подання клопотання (заяви) про набуття прав на земельну ділянку) перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та інформацію щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації у формі листа у разі невідповідності інформації, яка міститься в міській інформаційно-аналітичній системі забезпечення містобудівної діяльності «Містобудівний кадастр Києва» реальному стану використання земельної ділянки. У цьому випадку при розгляді клопотання (заяви) про набуття прав на земельну ділянку перевага надається вказаному вище листу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Як становлено судом вище, за наслідками розгляду листа КП «Київський інститут містобудування та архітектури» від 06.11.2018 №1650 відповідач листом від 18.09.2019 №01-1471 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) знову не надав названому комунальному підприємству запитуваний перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації, мотивуючи тим, що земельна ділянка, якої стосується це звернення, передбачена для облаштування транспортної інфраструктури та буде використовуватися як додатковий в`їзд/виїзд до суміжної земельної ділянки. Тобто, земельна ділянка вільна від капітальної забудови. Відповідно до статті 134 Земельного кодексу України не підлягають продажу на конкурентних засадах (земельних торгах) земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них, в т.ч. для будівництва, обслуговування та ремонту об`єктів інженерної, транспортної, енергетичної інфраструктури, об`єктів зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу). У зверненні зазначено вид використання земельної ділянки як облаштування транспортної інфраструктури, що не відповідає вимогам Земельного кодексу України.

При цьому постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2019 у справі №640/1749/19 встановлено, що позивач через свого адвоката звернувся до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської ради (Київської міської державної адміністрації) з адвокатським запитом з проханням надати копію проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, розробленого на замовлення іншої зацікавленої особи, на підставі якого до Державного земельного кадастру та до Міського земельного кадастру міста Києва внесено інформацію про сформовану земельну ділянку (кадастровий номер :79:144:0088). У відповідь на запит йому надано копію проекту землеустрою щодо відведення цієї земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 . Так, відповідно до проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки названому громадянину для будівництва, обслуговування та ремонту об`єктів інженерної та транспортної інфраструктури за адресою: АДРЕСА_1 Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надано перелік містобудівних умов та обмежень використання земельної ділянки та висновок про відповідність заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації. Як наслідок, суд дійшов висновку, що відповідачем стосовно однієї земельної ділянки надано два протилежних висновки. За таких обставин, у відповіді Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) суд вбачає ознаки протиправної бездіяльності, що мало наслідком надання переваги у виготовленні землевпорядної документації третій особі, таким чином, допущено звуження прав позивача.

Зазначені обставини, встановлені у вищевказаному судовому рішенні, мають значення також для вирішення судом даного спору, оскільки іншій особі відповідач надав перелік містобудівних умов та обмежень використання земельної ділянки та висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки названому громадянину для будівництва, обслуговування та ремонту об`єктів інженерної та транспортної інфраструктури за адресою: просп.Голосіївський, 28в у Голосіївському районі міста Києва, тоді як КП «Київський інститут земельних відносин», який діяв в інтересах позивача, такий перелік а висновок не надав. Наведене, за висновком суду, свідчить про надання переваги у виготовленні землевпорядної документації третій особі, що порушує принцип рівності перед законом, якого повинен дотримуватися суб`єкт владних повноважень при реалізації своїх повноважень, та викликає сумнів у його безсторонності стосовно позивача.

З огляду на викладене, дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо ненадання КП «Київський інститут земельних відносин», який діяв в інтересах позивача, переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновку про відповідність заявленої ініціативи містобудівній документації, запитувані в листі цього комунального підприємства від 06.11.2018 №1650, є протиправними. Отже, вимога позивача про визнання протиправними вищевказаних дій є обґрунтованою та підлягає задоволенню судом.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

За змістом статті 123 Земельного кодексу України процедура надання земельних ділянок державної власності у користування передбачає такі основні етапи: звернення зацікавленої особи з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки до відповідного органу виконавчої влади або орану місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки; надання відповідним органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; погодження проекту в порядку, встановленому статтею 1861 цього Кодексу; прийняття відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування, у двотижневий строк з дня отримання проекту, рішення про надання земельної ділянки у користування.

Розроблення документації із землеустрою не створює безумовного обов`язку в органу місцевого самоврядування щодо затвердження такої документації та передачі земельної ділянки в користування чи власність, тобто, розроблення землевпорядної документації не тягне наслідків для позивача.

Також, виготовлення такої документації третіми особами не супроводжується позбавленням позивача права на її виготовлення.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.04.2018 у справі №344/8417/17.

З огляду на викладене, суд не бере до уваги посилання відповідача на статтю 134 Земельного кодексу України, якою він обґрунтовує ненадання КП «Київський інститут земельних відносин» запитуваного переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновку щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації.

Відповідно до частини першої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.

Згідно з пунктами 3 та 4 частини другої цієї ж статті у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Пунктом 10 частини другої статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України також визначено право суду прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Крім того, частиною четвертою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

Враховуючи вищевикладене, відмову відповідача надати позивачу перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній інформації або ситуації, а також визначений пунктом 5 рішення Київської міської ради від 20.04.2017 №241/2463 обов`язок Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) доручено надавати зацікавленій особі (до подання клопотання (заяви) про набуття прав на земельну ділянку) перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та інформацію щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації у формі листа у разі невідповідності інформації, яка міститься в міській інформаційно-аналітичній системі забезпечення містобудівної діяльності «Містобудівний кадастр Києва» реальному стану використання земельної ділянки, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язати відповідача надати такий перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та інформацію щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації у відповідь на лист КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 №1650.

Позивач довів суду обґрунтованість заявлених вимог, в той час як відповідач правомірності своїх дій перед судом не довів.

Відтак, вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Банк Фамільний» є обґрунтованими та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Частиною 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно із ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до частини сьомої статті 139 названого Кодексу розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Банк Фамільний» (03039, м. Київ, проспект Голосіївський,26а, ) задовольнити.

Визнати протиправними дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо ненадання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновку щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації у відповідь на лист КП «Київський інститут земельних відносин» від 06.11.2018 №1650.

Зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надати КП «Київський інститут земельних відносин» у відповідь на його лист від 06.11.2018 №1650 перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та висновок щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Банк Фамільний» (03039, м.Київ, проспект Голосіївський,26а, ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м.Київ, вул.Хрещатик, 32, ) понесені витрати зі сплати судового збору у сумі 2 102,00 (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.).

Рішення суду, відповідно до частини 1 статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя А.С. Мазур