Справа № 420/13003/21
Суддя: Радчук А.А.
Дата ухвалення: 2021-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2021 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Радчука А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Одеського окружного адміністративного суду справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» (вул. Суворова, 2-А, смт. Овідіополь, Одеська область, 67801, ) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, м. Одеса, 65078, ) про визнання протиправними і скасування рішень та карток відмови,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» (вул. Суворова, 2-А, смт. Овідіополь, Одеська область, 67801, ) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, м. Одеса, 65078, ) з проханням визнати протиправними та скасувати:

рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000159/2 від 17.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00308 від 17.05.2021 року;

рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000157/2 від 17.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00306 від 17.05.2021 року;

рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000158/2 від 17.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00307 від 17.05.2021 року;

рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000162/2 від 19.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA500500/2021/00312 від 19.05.2021 року.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що 24.10.2019 року між компанією «SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED» (Китай), як продавцем, та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП», як покупцем, було укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) № 19YG-099, за умовами якого Продавець зобов`язується продати (передати у власність) Покупцеві, а Покупець зобов`язується купити (прийняти та оплатити) товари, кількість, асортимент і технічні умови яких зазначені у інвойсах, що складають невід`ємну частину Договору.

На виконання умов зазначеного контракту підприємство-нерезидент відправник «SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED» поставило Позивачу партії товару.

З метою здійснення митного оформлення товару Позивачем до Одеської митниці Держмитслужби 17.05.2021 року були подані: митна декларація № UA500500/2021/022267; митна декларація № UA500500/2021/022284; митна декларація № UA500500/2021/022289 в яких митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору.

19.05.2021 року Позивачем була подана митна декларація № UA500500/2021/022868 в якій митну вартість товару визначено також за основним (першим) методом ціною договору.

За результатом опрацювання всіх поданих документів Відповідачем було встановлено, що подані документи містять розбіжності.

Враховуючи вищезазначене, в рамках консультацій із митним органом, було зобов`язано Позивача протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

На виконання даної вимоги Позивач надав Відповідачу лист в якому роз`яснив та відповів на всі зауваження Відповідача в Повідомленні декларанту та зазначив про неможливості надати будь-яких інших документів, окрім тих, що були надані.

Незважаючи на достатній обсяг документів, які були в розпорядженні митного органу, Відповідач не погодився з митною вартістю товару, визначеною Позивачем в поданих деклараціях та 17.05.2021 року Відповідачем були ухвалені рішення № UA500500/2021/000159/2, № UA500500/2021/000158/2, № UA500500/2021/000157/2 «Про коригування митної вартості товарів» та видані відповідні картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. 19 травня 2021 року Відповідачем було ухвалено рішення № UA500500/2021/000162/2 «Про коригування митної вартості товарів» та видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00312.

Позивач зазначає, що відповідно до Класифікатора особливостей переміщення товарів через митний кордон України, у разі поставки товару у зворотній тарі у графі МД « 37. Процедура» митної декларації має бути зазначено «ZZ32», в той час як у вказаній графі митної декларації поданої Декларантом зазначено «ZZ00» (тара не зворотна та її вартість входить у ціну товару), що свідчить про відсутність особливостей переміщення товару, визначених цим Класифікатором. При цьому, жодних спеціальних умов щодо пакування товару, інвойсами, наданими «SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED», не передбачалось.

Також Позивач вказує на те, що Митним кодексом передбачено вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення. Доводи Відповідача про те, що ненадання декларантом перекладу митної декларації експорту, унеможливлює правильність визначення митної вартості самого товару є безпідставними, оскільки Митна декларація країни відправлення не є тим документом, що підтверджує числові значення митної вартості товару. Крім того, Китайська Народна Республіка входить до переліку країн з якими Україною укладено торгівельно-економічні угоди з надання режиму найбільшого сприяння або національного режиму.

Стосовно висновків митниці, що в копіях митних декларації країни відправлення умови поставки CIF, але в наданих до митного оформлення рахунку-фактурі (інвойсі) зазначено що поставка здійснюється на умовах CFR, Позивач зазначає, що митна декларація країни відправлення не є первинним документом підтвердження митної вартості. Крім того, Декларант не відповідає за її заповнення. C &F (CNF) Інкотермс, а не CIF як вказує митниця «Carriage and Freight» (переклад «Перевезення і фрахт»), даний базис є старою назвою CFR. Сторонами контракту були узгоджені умови поставки Cost and Freight (вартість товару і фрахт) з використанням базисів поставок, які не суперечать чинним нормам Інкотермс-2010.

В свою чергу базис CFR застосовується з 1923 року і не заборонене чинним законодавством України та який постачальником виконано, а саме: товар доставлений в порт призначення за рахунок постачальника. Слід також звернути увагу, що згідно до п.9.3. правил Інкотермс 2010 на практиці сторони часто продовжують використовувати стару абревіатуру C & F (або C і F, C+F). Проте в більшості випадків виявляється, що вони розглядають ці вирази як еквіваленти CFR.

З наведених підстав позивач вважає Рішення про коригування митної вартсоті та Картки відмови протиправними у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 02.08.2021 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду в порядку загального провадження.

10 серпня 2021 року на електронну адресу суду надійшло клопотання представника позивача адвоката Кочман К.П. з проханням справу розглянути без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

25.08.2021 року до суду надійшла заява відповідача з проханням продовжити Одеській митниці Держмитслужби строк для подання відзиву у справі за позовною заявою ТОВ «Торгівельна компанія Юніон Груп».

В судовому засіданні 25.08.2021 року з`явився представник відповідача Андрусенко В.А. та, з врахуванням відсутності заперечень останнього, було задоволено клопотання представника позивача адвоката Кочман К.П. про розгляд справи за його відсутністю. Також, було розглянуто і задоволено заяву відповідача про продовження строку подання відзиву, відповідну ухвалу занесено до протоколу судового засідання. Відкладено підготовче судове засідання на 31.08.2021 року.

31 серпня 2021 року до канцелярії суду відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому він просить у задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі, зазначивши, що Одеська митниця Держмитслужби під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийняття оскаржуваних рішень про коригування митної вартості від 17.05.2021 року та від 19.05.2021 року, карток відмови в прийнятті митної декларації митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому відсутні підстави для задоволення позову. Надані позивачем документи містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Зазначені обставини виключали можливість перевірки митним органом числового значення заявленої митної вартості у відповідності до умов ч.1 ст. 54 Митного кодексу України та обумовлювали необхідність запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановленні статтею 53 МК додаткові документи та відомості.

31.08.2021 року судове засідання було відкладено за клопотанням представника позивача адвоката Кочман К.П., у зв`язку з необхідністю підготовки та подання відповіді на відзив.

02 вересня 2021 року позивачем подано до суду відповідь на відзив в якому позивач зазначає, що визначена декларантом митна вартість товарів за ціною договору була підтверджена наданими до митниці документами; Відповідач не навів мотивованих доводів, що подані позивачем документи містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, ознаки підробки, не містить усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а тому, у Відповідача не було підстав для витребування у декларанта додаткових документів. Крім того, одним із зауважень відповідача є відсутність посилання на коносамент та відсутність відомостей про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати поставку. На спростування даного зауваження, викладеного у спірних рішеннях, Позивач повідомляє, що при оформленні морського перевезення вантажу, згідно сталої морської практики, оформлюється одночасно два типи коносаментiв: лiнiйний коносамент (Master bill of loading) та домашній коносамент (House bill of loading). Лiнiйний коносамент видається морським перевізником підписується капітаном (або лінійним агентом, представником судноплавної компанії) та передається експедитору/агенту. Лiнiйний коносамент підтверджує замовлення/бронювання певного вантажомiсця на судні (згідно ваги вантажу, типу контейнеру та інше) для перевезення до конкретного порту. В даному випадку спочатку був оформлений лінійний коносамент з номером зазначеним в декларації країни відправлення щодо перевезення вантажу з зазначенням ваги вантажу та номеру контейнеру. Домашній коносамент видається вже безпосередньо експедитором зі вказівкою даних про фактичних відправника та отримувача вантажу. В даному випадку, експедитором (після оформлення лінійного коносаменту) був виданий домашній коносамент. З урахуванням викладеного, вказане зауваження Відповідача не е розбіжністю у номерах коносаментів, а є не врахування митним органом специфіки укладення договорів морського перевезення вантажів, коли обидва документи одного й того ж вантажу, оформлюються з різних підстав на різних етапах морського перевезення.

На час оформлення митноп декларації країни відправлення, у вантажовiдправника були дані лінійного коносаменту, які й були зазначені останнім. Дані домашнього коносаменту у вантажовiдправника бути не могли, оскільки сторонами в даному товарно-супровiдному документi зазначались вже експедитор та отримувач вантажу.

У судове засідання 14.09.2021 року з`явився представник відповідача Вовк Н.О., ухвалою суду, занесеною до протоколу судового засідання, було закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 05.10.2021 року.

В судове засідання 05.10.2021 року сторони не з`явились, про час та місце розгляду повідомлялись належним чином та своєчасно.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, серед іншого, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. У разі повторної неявки повідомленого належним чином відповідача в судове засідання, суд вирішує справу на підставі наявних у ній доказів.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи неприбуття в судове засідання сторін та відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи письмових доказів.

З метою всебічного та об`єктивного розгляду справи, судом досліджено матеріали адміністративної справи, обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов та докази, якими він обґрунтовується, і встановлено наступне.

Судом встановлено, що 24.10.2019 року між компанією «SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED» (Китай), як продавцем, та Товариством з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ ЮНІОН ГРУП», як покупцем, укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) № 19YG-099, за умовами якого Продавець зобов`язується продати (передати у власність) Покупцеві, а Покупець зобов`язується купити (прийняти та оплатити) товари, кількість, асортимент і технічні умови яких зазначені у інвойсах, що складають невід`ємну частину Договору.

На виконання умов зазначеного контракту підприємство-нерезидент відправник «SYNERGY TRAIDING COMPANY LIMITED» поставило Позивачу партію товару, у подальшому задекларованих у чотирьох поданих митних деклараціях.

З метою здійснення митного оформлення товару (велосипеди двоколісні з шарикопідшипниками, у частково розібраному стані для зручності транспортування, в асортименті: велосипед (розмір колеса 16), арт. 21235, 39373, 54226, 83564-566 шт.; торгівельна марка - CORSO. виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED, країна виробництва Китай, CN) Позивачем до Одеської митниці Держмитслужби 17.05.2021 року була подана митна декларація №UA500500/2021/022267, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору.

До митного оформлення були подані наступні документи:

- Пакувальний лист (Packing list) № J254Z21-30-PL від 18.03.2021 року;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J254Z21-30 від 18.03.2021 року;

- Коносамент (Bill of lading) № MEDUT4954706 від 30.03.2021 року;

- Сертифікат про походження товару (Certificate of origin) №21С4401А0527/00038 від 22.04.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 3811 від 16.05.2021 року;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J254Z21-30-PR від 18.03.2021 року;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019 року;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 19YG-099 від 24.10.2019 року;

- Акт зважування № 135843 від 16.05.2021 року;

- Копія митної декларації країни відправлення № 00094973 від 24.03.2021.

17.05.2021 року Відповідачем було ухвалено рішення №UA500500/2021/000159/2 «Про коригування митної вартості товарів» та видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00308 від 17.05.2021 року.

Також, з метою здійснення митного оформлення товару (велосипеди двоколісні з шарикопідшипниками: - велосипед (розмір колеса 16"), арт. R-16416, R-16515, R-16317 863 шт.; велосипед (розмір колеса 16"), арт. R-16119, R-16218 600 шт.; - велосипед (розмір колеса 16"), арт. LT 22900, LT 33100, LT 44200, LT 55300 840 шт.; велосипед (розмір колеса 18"), арт. R-18012, R-18578 276 шт.; велосипед (розмір колеса 18"), арт. LT 10500, LT 20600, LT 30700, LT 40800 710 шт.; велосипед (розмір колеса 14"), арт. CL 14004, CL 14109 382 шт.; велосипед (розмір колеса 16") арт. CL 16519, CL 16622, CL 16401 600 шт.; велосипед (розмір колеса 16"), арт. CL 16736, CL 16804, CL 16958 420 шт.; велосипед (розмір колеса 16"), арт. ST 16120, ST 16700, ST 16864 600 шт.; велосипед (розмір колеса 16"), арт. ST 16312, ST 16744, ST 16908 600 шт.; велосипед (розмiр колеса 16"), арт. EX-16N5171, EX-16N5667, EX-16N9164 480 шт.; велосипед (розмір колеса 18"), арт. EX-18N8712, EX-18N2395 - 244шт.; велосипед (розмір колеса 18"), арт. ST-18702, ST-18111, ST-20113 - 482шт.; велосипед (розмір колеса 20"), арт. ST-20177, ST-20254 - 400шт.; велосипед (розмiр колеса 20"), арт. EX-20N3844, EX-20N3977, EX-20N2955 - 495шт.; торгівельна марка CORSO; виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED; країна виробництва Китай, CN) Позивачем до Одеської митниці Держмитслужби 17.05.2021 року була подана митна декларація №UA500500/2021/022284, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору.

До митного оформлення були подані також наступні документи:

- Пакувальний лист (Packing list) № J254Z21-11-PL від 11.03.2021 року;

- Пакувальний лист (Packing list) № J254Z21-25-PL від 18.03.2021 року;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J254Z21-11 від 11.03.2021 року;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J254Z21-25 від 18.03.2021 року;

- Коносамент (Bill of lading) № 177XNENEN32419A від 25.03.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 2817 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 4408 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 7346 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 7732 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8141 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8832 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8930 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 8944 від 16.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 9388 від 16.05.2021 року;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) № J254Z21-11 від 11.03.2021 року;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) № J254Z21-25 від 18.03.2021 року;

- Акт про проведення огляду (переогляду) товарів № UA500110/2021/000816 від 16.05.2021р.

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J254Z21-11-PR від 11.03.2021 року;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J254Z21-25-PR від 18.03.2021 року;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019 року;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 19YG-099 від 24.10.2019 року;

- Акт зважування № 135785 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135791 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135792 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135850 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135851 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135861 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135862 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135863 від 16.05.2021 року;

- Акт зважування № 135865 від 16.05.2021 року;

- Копія митної декларації країни відправлення № 19119603 від 20.03.2021 року;

- Копія митної декларації країни відправлення № 19120983 від 19.03.2021 року.

17.05.2021 року Відповідачем було ухвалено рішення №UA500500/2021/000157/2 «Про коригування митної вартості товарів» та видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00306 від 17.05.2021 року.

Також, з метою здійснення митного оформлення товару (іграшки на колесах: біговел, арт. CR-4025, CR-5136, CR-6241 1090 шт.; біговел, арт. CR-7358, CR-8469, CR-957 610 шт.; торгівельна марка CORSO; виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED; країна виробництва Китай, CN) Позивачем до Одеської митниці Держмитслужби 17.05.2021 року була подана митна декларація №UA500500/2021/022289, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору. До митного оформлення були подані наступні документи:

- Пакувальний лист (Packing list) № J254Z21-31-PL від 23.03.2021 року;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J254Z21-31 від 23.03.2021 року;

- Коносамент (Bill of lading) № MEDUT4954698 від 30.03.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 1122 від 16.05.2021 року;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J254Z21-31-PR від 23.03.2021 року;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019 року;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 19YG-099 від 24.10.2019 року;

- Акт зважування № 135849 від 16.05.2021 року;

- Лист продавця б/н від 23.03.2021 року;

- Копія митної декларації країни відправлення № 00094977 від 24.03.2021.

17.05.2021 року Відповідачем було ухвалено рішення №UA500500/2021/000158/2 «Про коригування митної вартості товарів» та видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00307 від 17.05.2021 року.

З метою здійснення митного оформлення товару (іграшки на колесах: велосипед дитячий триколісний, арт. LM-1355 - 440шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-3577 - 470шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-9033 410 шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-7309 450 шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-4405 410 шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-5207 410 шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-6122 - 620 шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-2806 675 шт.; велосипед дитячий триколісний, арт. LM-3109 615 шт.; торгівельна марка BestTrike; виробник - SYNERGY TRADING COMPANY LIMITED; країна виробництва Китай, CN) Позивачем до Одеської митниці Держмитслужби 19.05.2021 року була подана митна декларація №UA500500/2021/022868, в якій митну вартість товару визначено за основним (першим) методом - ціною договору. До митного оформлення були подані наступні документи:

- Пакувальний лист (Packing list) № J25421-34-PL від 18.03.2021 року;

- Рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № J25421-34 від 18.03.2021 року;

- Коносамент (Bill of lading) № MEDUT4954748 від 30.03.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 4825 від 19.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 6245 від 19.05.2021 року;

- Автотранспортна накладна (Road consignment note) № 7187 від 19.05.2021 року;

- Декларація про походження товару (Declaration of origin) J25421-34 від 18.03.2021 року;

- Прейскурант (прайс-лист) виробника товару № J25421-34-PR від 23.03.2021 року;

- Доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 24.12.2019 року;

- Зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення № 19YG-099 від 24.10.2019 року;

- Акт зважування № 136085 від 19.05.2021 року;

- Акт зважування № 136093 від 19.05.2021 року;

- Акт зважування № 136098 від 19.05.2021 року;

- Копія митної декларації країни відправлення № 00094922 від 24.03.2021.

19.05.2021 року Відповідачем було ухвалено рішення №UA500500/2021/000162/2 «Про коригування митної вартості товарів» та видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00312 від 19.05.2021 року.

В оскаржуваних рішеннях під номерами UA500500/2021/000159/2, UA500500/2021/000157/2, UA500500/2021/000158/2 та UA500500/2021/000162/2 Відповідачем були зазначені однакові підстави, а саме, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, ознаки підробки та не подані всі документи, які підтверджують митну вартість товару, зокрема:

1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст. 58 Митного Кодексу України (далі - МКУ) при визначені митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Згідно п. 4.2. зовнішньоекономічного договору (контракту) від 24.10.2019 № 19YG-099 ціна товару включає вартість упаковки та маркування товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсi, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;

2) надана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення не має перекладу, відсутнє посилання на коносамент та відсутні відомості про зовнішньоекономічний договір (контракт), що не дає змогу ідентифікувати дану поставку. Також, в копії митної декларації країни відправлення зазначено інші коди товарів, ніж заявлено в митній декларації, та зазначені умови поставки - С&F, що не відповідає визначеним умовам поставки INCOTERMS TA не вказано географічний пункт переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України декларанта було зобов`язано надати (за наявності) протягом 10 календарних днів такі додаткові документи:

1) виписку з бухгалтерської документації;

2) каталогом, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

3) копію митної декларації країни відправлення (з перекладом на Українську мову);

4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також декларанту було запропоновано надати за власним бажанням додаткові наявні у нього документи, для підтвердження митної вартості товарів.

На запит щодо надання додаткових документів декларантом жодного надано не було посилаючись на надання вичерпного переліку додаткових документів для підтвердження митної вартості товару та про неможливість наданні інших.

Відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України, у випадку якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально, відповідно до частини третьої статті 58 Митного кодексу України застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 Митного кодексу України. Згідно із статтею 57 Митного кодексу України, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

В митному органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними (аналогічними) товарами, тому відповідно до статей 59, 60 МКУ неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних (аналогічних) товарів. Відповідно до статей 62, 63 МКУ методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки в митному органу відсутня інформація щодо обчисленої вартості, наданої виробником товарів. Відповідно до п.1 статті 64 МКУ у разі, якщо митну вартість товарів не можна визначити шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МКУ, митна вартість оцінюваних товарів буде визначена, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами i положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) - за резервним методом.

У рішенні № UA500500/2021/000159/2 про коригування митної вартості зазначено, що за результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості - другорядний: резервний. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ACMO «Інспектор» та ЄAIС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості по товару №1 є більшим - МД від 12.05.2021 № UA500490/2021/6415 становить 5,01 дол. США/кг та МД від 06.05.2021 № UA500020/2021/13629 становить 5,01 дол. США/кг що у перехунку за одиницю становить 45,09 (нiж заявлено декларантом 3.296 дол. США/кг або 29,664 дол. США за од); Декларанту роз`яснено права викладені у п.3 ст.52 МКУ на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ.

У рішенні № UA500500/2021/000157/2 про коригування митної вартості зазначено, що за результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості - другорядний: резервний. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ACMO «Інспектор» та ЄAIС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості по товару №1 є більшим - МД від 12.05.2021 № UA500490/2021/6415 становить 5,01 дол. США/кг та МД від 06.05.2021 № UA500020/2021/13629 становить 5,01 дол. США/кг що у перехунку за одиницю становить 53,5274 (нiж заявлено декларантом 3.07 дол. США/кг або 32,86 дол. США за од); Декларанту роз`яснено права викладені у п.3 ст.52 МКУ на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ.

У рішенні № UA500500/2021/000158/2 про коригування митної вартості зазначено, що за результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості - другорядний: резервний. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ACMO «Інспектор» та ЄAIС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості по товару №1 є більшим - МД від 27.04.2021 № UA500110/2021/9051 становить 5,52 дол. США/кг та МД від 31.03.2021 № UA500020/2021/11489 становить 5,52 дол. США/кг (нiж заявлено декларантом 3,52 дол. США/кг); Декларанту роз`яснено права викладені у п.3 ст.52 МКУ на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ.

У рішенні № UA500500/2021/000162/2 від 19.05.2021 року про коригування митної вартості зазначено, що за результатом проведеної консультації між митним органом та декларантом було обрано метод визначення митної вартості - другорядний: резервний. З метою забезпечення повноти оподаткування було проведено аналіз баз даних ACMO «Інспектор» та ЄAIС Держмитслужби України та встановлено, що рівень митної вартості по товару №1 є більшим - МД від 17.05.2021 № UA500490/2021/6798 становить 5,51 дол. США/кг та МД від 17.05.2021 № UA500490/2021/6801 становить 5,51 дол. США/кг (нiж заявлено декларантом 2,17 дол. США/кг); Декларанту роз`яснено права викладені у п.3 ст.52 МКУ на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х МКУ в розмірі, визначеному митним органом відповідно до ч.7 ст. 55 МКУ.

Вважаючи протиправними вищезазначені Рішення про коригування митної вартості та Картки відмови позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що правовідносини, що виникли між сторонами у даній адміністративній справі врегульовано нормами Митного кодексу України (далі - МК України)

Згідно ст. 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною першою статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Статтею 543 МК України визначено, що безпосереднє здійснення державної митної справи покладається на митні органи.

До митної справи відповідно до ст.7 МК України відносяться, крім іншого, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення.

Згідно з п. 23, п. 24 ст.4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно положень Митного кодексу України митний орган здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою є відповідно до ст.49 МК України, їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до статті 50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Згідно з частиною 1 статті 51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частинами 1, 2, 3 статті 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно із ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Тобто, вимоги вказаних норм дають змогу відокремити наступні обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості:

1) наявність розбіжностей між окремими документами;

2) наявність ознак підробки певних документів;

3) відсутність достатніх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Частиною першою статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частин 2, 3 статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною дев`ятою статті 58 МК України передбачено, що розрахунки при застосуванні методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню, а отже, враховуючи вищевикладені обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору.

Частиною 8 статті 57 МК України встановлено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, органи доходів і зборів мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом та визначення митної вартості.

Відповідач в рішенні про коригування митної вартості зазначив, що подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.

Проте суд не погоджується з зазначеними висновками відповідача з огляду на наступне.

Судом встановлено, що відповідно до п 1.1 Контракту № 19УG-099 від 24.10.2019 року чітко вказано, - «...В порядку та на умовах, визначених цим Контрактом, Продавець зобов`язується поставити Покупцеві, а Покупець зобов`язується купити товари (далі «Товар»), кількість, асортимент і технічні характеристики яких вказані в інвойсах (Специфікаціях) па кожну поставку, що становлять невід`ємну частину цього Контракту...». Як зазначає позивач, та не заперечує відповідач, до митного оформлення разом із контрактом було надано інвойси від 18.03.2021 року № J254Z21-30, № J254Z21-25, №J25421-34, від 11.03.2021 року №J254Z21-11, від 23.03.2021 року №J254Z21-31 які і є специфікаціями у відповідності до п. 1.1 Контракту № 19УG-099 від 24.10.2019 року.

Стосовно оплати за товар суд зазначає, що відповідно до п. 4.3. Контракту від 24.10.2019 року № 19УG-099 оплата може здійснюватися як на умовах передоплати, так і на умовах відстрочення платежу. Згідно до п. 4.3.1. контракту - оплата може проводитись частинами. Суд звертає увагу, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару. Суд звертає увагу на те, що в інвойсах, які було надано позивачем до митного оформлення містяться посилання на Контракт від 24.10.2019 року № 19YG-099, що давало можливість митному органу встановити належність товару, на який постачальником було видано інвойс, до конкретної поставки.

Відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додається вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, якщо такі витрати (складові митної вартості) не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Тобто у разі включення до ціни товару вартості упаковки або пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, їх вартість не додається при розрахунку митної вартості товару.

Як встановлено судом, поставка імпортованих товарів здійснювалася на підставі контракту від 24.10.2019 року № 19YG-099, відповідно до розділу 5 якого саме Продавець вживає всіх заходів для надійної і належної упаковки Товару, що захищає його від пошкоджень при завантаженні-розвантаженні, транспортуванні та зберіганні. Упаковка повинна містити належне маркування.

Тобто, поставка товару була здійснена у тарі Постачальника товару, відповідно її вартість вже входить у ціну товару. Таким чином в даному випадку вартість пакування не є витратами, які понесені покупцем, у зв`язку з чим не є такими, що додатково включаються у митну вартість товару.

Отже, за умовами зовнішньоекономічного контракту можна дійти до висновку, що ціна товару дійсно включає в себе вартість пакування, як зазначає Позивач, у зв`язку з чим згідно з положеннями підпункту «в» пункту 1 частини десятої статті 58 МК України ці витрати не додаються до ціни, що фактично сплачена за товар, при визначені митної вартості.

Стосовно висновків митного органу про невідповідність умов поставки С & F визначеним умовам поставки Інкотермс та не зазначення географічного пункту переходу відповідальності за втрату товарів та витрат на транспортування товарів від продавця до покупця, суд зазначає, що: по-перше, митна декларація країни відправлення не є первинним документом підтвердження митної вартості, по-друге, декларант не відповідає за її заповнення, і по-третє С & F (CNF) Інкотермс, а не GIF як вказує митниця «Carriage and Freight» (переклад «Перевезення і фрахт»), даний базис є старою назвою CFR. Сторонами контракту були узгоджені умови поставки Cost and Freight (вартість товару і фрахт) з використанням базисів поставок, які не суперечать чинним нормам Інкотермс-2010. У свою чергу базис CFR застосовується і не суперечить чинному законодавству України та який постачальником виконано, а саме: товар доставлений в порт призначення за рахунок постачальника.

Згідно з п.9.3 правил Інкотермс 2010, на практиці сторони часто продовжують використовувати стару абревіатуру C&F (або С і F, C+F). Проте в більшості випадків виявляється, що вони розглядають ці вирази як еквіваленти CFR.

Окрім того, Листом Міністерства економіки України від 10.06.2011 року №4201-24/039, «Щодо набрання чинності нової редакції» Інкотермс2010» визначено, що суб`єкти господарської діяльності мають можливість укладати контракти, використовуючи при цьому правила Інкотермс будь-якої редакції, узгодженої сторонами контракту. У тому числі і правил ICC по використанню термінів для внутрішньої та міжнародної торгівлі.

Окрім того, питання застосування абревіатур C&F (або С і F, C+F) у товаросупровідних документах вже досліджувалось Вищим адміністративним судом України (ухвала від 14.02.2017 року по справі 815/7141/15, де суд касаційної інстанції відхилив апеляційну скаргу митниці і погодився із висновками двох попередніх інстанцій стосовно можливості застосування абревіатури C&F як тотожного базису поставки Інкотермс-2010 сторонами зовнішньоекономічної угоди.

Крім того митним органом в вищезазначених чотирьох рішеннях не наведено обґрунтованих доводів щодо наявності взаємозалежності між фактом відсутності зазначення географічного пункту переходу обов`язків в експортній декларації країни виробника та визначенням числових значень митної вартості товару, який ввезено позивачем.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку, що надані для митного оформлення товару документи відповідають вимогам частини 2 статті 53 Митного кодексу України, у повній мірі ідентифікують оцінюваний товар, не містять розбіжностей щодо даних, які підлягають обчисленню при визначені саме митної вартості товару та підтверджують ціну товару, яка сплачена Позивачем за ціною, вказаною в контракті (інвойсах, специфікації).

Суд зазначає, що встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки за наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, і таке інше. Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти такі дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 20.02.2018 у справі №809/1884/16.

Посилання Відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних ЄАІС не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта усіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого Позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід урахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також Інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню»

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного суду від 21.02.2018 у справі №820/17417/14 та від 04.09.2018 у справі №818/1186/17.

Наявність у названій системі інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначення за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

Суд зазначає, що у рішенні про коригування заявленої митної вартості крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися органом доходів і зборів при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів.

Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Натомість, в оскаржуваних рішеннях зазначено лише посилання на митні декларації, в порівнянні з якими співставлялись вартість товару. Визначити який саме товар переміщувався через митний кордон за вказаною деклараціями та на підставі яких документів визначалась вартість товару не вбачається можливим, оскільки використані Декларації не надано відповідачем до матеріалів справи.

Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Суд вважає, що митним органом не наведено достатнього обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та не визначено інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що Позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які чітко ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні і достовірні дані, що підтверджували заявлену декларантом митну вартість товарів за ціною договору, водночас Відповідач не довів наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за основним методом, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого Товариством товару та протиправність оскаржених рішень. Обов`язок доведення обґрунтованості такого сумніву митним органом констатований в постанові Верховного Суду від 06.03.2019р. у справі №809/278/17.

З огляду на зазначене суд дійшов висновку, що відповідачем протиправно були прийняті рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000159/2, № UA500500/2021/000157/2, № UA500500/2021/000158/2 та № UA500500/2021/000162/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, у зв`язку з чим вони належать до скасування.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бендерський проти України» від 15 листопада 2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Згідно з статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

Згідно зі ст. 249 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов до висновку про те, що позовні вимоги належать до задоволення.

Відповідно до положень ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав Відповідачем у справі, або якщо Відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. У випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.

Позивачем, за звернення до суду з даним адміністративним позовом, було сплачено судовий збір у розмірі 30 755,51 грн. за заявлені майнові вимоги та 9 080 грн. за заявлені немайнові вимоги.

Одночасно, суд звертає увагу позивача на положення ч.2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», згідно з якою ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, поданий юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (22 700,00 гривень).

Таким чином, у зв`язку з задоволенням позовних вимог, з Відповідача на користь Позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 22 700 гривень, що є максимальним розміром судового збору за заявлення майнових вимог, та 9 080 гривень за немайнові вимоги.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 9, 72, 77, 90, 139, 205, 229, 242-246, 255, 293, 295 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» (вул. Суворова, 2-А, смт. Овідіополь, Одеська область, 67801, ) до Одеської митниці Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, м. Одеса, 65078, ) про визнання протиправними і скасування рішень та карток відмови задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000159/2 від 17.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00308 від 17.05.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000157/2 від 17.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500500/2021/00306 від 17.05.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000158/2 від 17.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500500/2021/00307 від 17.05.2021 року.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості № UA500500/2021/000162/2 від 19.05.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA500500/2021/00312 від 19.05.2021 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби (вул. Івана та Юрія Лип, 21-А, м. Одеса, 65078, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» (вул. Суворова, 2-А, смт. Овідіополь, Одеська область, 67801, ) судові витрати у розмірі 31 780 (тридцять одна тисяча сімсот вісімдесят) гривень.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Рішення може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст. ст. 293, 295 КАС України.

Суддя А.А. Радчук