Справа № 640/30505/21
Суддя: Мамедова Ю.Т.
Дата ухвалення: 2021-10-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про повернення позовної заяви

29 жовтня 2021 року м. Київ № 640/30505/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мамедова Ю.Т., розглянувши позовну заяву та додані матеріали Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління ДПС у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВК Підряд" про стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі - суд) надійшов позов Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління ДПС у Київській області (далі - позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВК Підряд" (далі - відповідач) про стягнення з відповідача податкового боргу за спеціальне водокористування у сумі 46637,10 грн. із зарахуванням 10 відсотків рентної плати за спеціальне використання води до доходів спеціального фонду Державного бюджету України, 45 відсотків рентної плати за спеціальне використання води до доходів Гатненської сільської територіальної громади, 45 відсотків рентної плати за спеціальне використання води до доходів загального фонду обласного бюджету Київської області.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що обласною прокуратурою на адресу Головного управління ДПС у Київській області скеровано лист від 23.09.2021 від 15/3-963вих-21 щодо вжиття заходів, спрямованих на усунення зазначених порушень, у тому числі шляхом пред`явлення позову.

На вказаний лист отримано відповідь від 29.09.2021 №23678/5/10-36-04-01, що Головним управлінням ДПС у Київській області направлено запит відповідачу щодо надання інформації з приводу імовірної недоїмки з рентної плати за спеціальне водокористування підземними водами. Також, на адресу Головного управління ДПС у Київській області скеровано повторний лист щодо пред`явлення позову за вказаними обставинами, на який відповіді не отримано.

У зв`язку із нездійсненням уповноваженим суб`єктом владних повноважень - Головним управлінням ДПС у Київській області своїх обов`язків, а саме бездіяльності по виконанню покладених обов`язків щодо звернення до суду з позовом про стягнення податкової заборгованості, відповідно до ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", у позивача наявні підстави для представництва інтересів держави в суді в особі вказаного органу державної влади.

Розглянувши подану заяву та додані до неї документи суд встановив наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 5, ч.ч. 3-5 ст. 53 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

У визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Приписами ч.ч. 1, 3 с. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року №1697-VII (далі - Закон № 1697-VII) встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Окремими абзацами частини четвертої статті 23 установлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право: витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом; отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

З наведеного вище вбачається, що прокуратура з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій, має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

Конституція та закони України не визначають перелік випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак встановлюють критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво є можливим. Наприклад, таке право виникає, коли прокурор діє в інтересах громадян, які за певних очевидних і об`єктивних причин не здатні захистити свої порушені або оспорювані права чи реалізувати процесуальні повноваження. Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Існування інтересу і необхідність його захисту має базуватися на справедливих підставах, які мають бути об`єктивно обґрунтовані (доведені) і переслідувати законну мету. Право на здійснення представництва інтересів держави у суді не є статичним, тобто не має обмежуватися тільки означенням того, у чиїх інтересах діє прокурор, а спонукає і зобов`язує обґрунтовувати існування права на таке представництво або, інакше кажучи, пояснити (показати, аргументувати), чому в інтересах держави звертається саме прокурор, а не органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, які мають компетенцію на звернення до суду, але не роблять цього, або ж звертається в інтересах громадян, які за віком, станом здоров`я чи соціально-правовим статусом самі не спроможні захистити свої права. Таке обґрунтування повинно ґрунтуватися на підставах, за якими можна виявити (простежити) інтерес того, на захист якого відбувається звернення до суду, і водночас ситуацію в динаміці, коли суб`єкт правовідносин, в інтересах якого діє прокурор, неспроможний сам реалізувати своє право на судовий захист.

Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити й описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а виокремити ті ознаки, за якими його можна віднести до виняткового випадку, повинен обґрунтувати, що відбулося порушення або існує загроза порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 20 січня 2021 року у адміністративній справ №0440/6990/18.

У даній справі позовні вимоги, мотивовано нездійсненням уповноваженим суб`єктом владних повноважень - Головним управлінням ДПС у Київській області своїх обов`язків, а саме бездіяльністю по виконанню покладених обов`язків щодо звернення до суду з позовом про стягнення податкової заборгованості.

Разом з тим, відповідно до п.п. 59.1, 59.3, 59.4, 59.5 ст. 59 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Податкова вимога не надсилається (не вручається), якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує двадцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків.

Податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

Податкова вимога повинна містити відомості про факт виникнення грошового зобов`язання та права податкової застави, розмір податкового боргу, який забезпечується податковою заставою, обов`язок погасити податковий борг та можливі наслідки його непогашення в установлений строк, попередження про опис активів, які відповідно до законодавства можуть бути предметом податкової застави, а також про можливі дату та час проведення публічних торгів з їх продажу.

Тобто, у разі коли платник податків не сплачує суму грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає йому податкову вимогу.

З наявних в матеріалах справи документів не вбачається, що Головним управлінням ДПС у Київській області було сформовано податкову вимогу щодо сплати суми грошового забезпечення, отже, здійснення захисту інтересів держави у сфері податкового законодавства покладено на органи податкової служби, які у визначений законом спосіб спочатку мають реалізувати свої повноваження у цій сфері відносин, а тому доводи позивача щодо наявності у нього обґрунтованих підстав для представництва інтересів держави в суді у цій справі щодо стягнення податкового боргу є безпідставними.

Відповідно до ч. 4, п. 7 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З аналізу вище викладених норм та обставин суд прийшов до висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 169, 241-243, 248, 256 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву Заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління ДПС у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВК Підряд" про стягнення коштів .

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Мамедова