Справа № 333/7673/21
Суддя: Стоматов Е. Г.
Дата ухвалення: 2021-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер справи 333/7673/21
Номер провадження 2-а/333/149/21
УХВАЛА

про залишення адміністративного позову без руху

03 листопада 2021 року місто Запоріжжя

Суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя Стоматов Е.Г., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в патрульної поліції Національної поліції України, старшого лейтенанта поліції Притули Євгенія Юрійовича, Управлянні патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про оскарження постанови, -

ВСТАНОВИВ:

02 листопада 2021 року, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить суд: скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, серія БАВ № 266613 від 25.10.2021 року, відносно ОСОБА_1 , за ч.4 ст. 140 КУпАП про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3 040 гривень. Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши подану заяву та долучені документи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. ст.. 160, 161, 172 КАС України, виходячи з наступного.

Стаття 160 КАС України містить вичерпний перелік вимог до форми та змісту позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вручені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішується за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи позивача, або за адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Якщо така особа не має місця проживання (перебування, знаходження) в Україні, тоді справу вирішує адміністративний суд за місцезнаходження відповідача.

З змісту адміністративного позову вбачається, що позивач мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , проте до матеріалів адміністративного позову не додано доказів, що підтверджують його реєстрацію за даною адресою у встановленому законом порядку.

Так, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Частиною 4ст. 288 КУпАП передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Відповідно до ч. 5ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як зазначено в постанові Великої Палати Верховного суду від 18.03.2020 року, ухваленої у справі №543/775/17, Велика Палата Верховного Суду відступила від раніше прийнятого висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Також в постанові від 18.03.2020 року у справі №543/775/17 Великої Палати Верховного суду зазначено, що разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб в Україні складає 2379 грн. 00 коп. Тобто, судовий збір, що підлягає сплаті за звернення до суду з даним адміністративним позовом складає 454 грн. 00 коп. за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи те, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд повинен враховувати висновки щодо застосування норм права, викладені у зазначеній постанові Верховного Суду, позивачу пропонується сплатити судовий збір за звернення до суду з даними позовними вимогами в розмірі 454 грн. 00 коп. або надати докази, за якими він звільнений від сплати судового збору (підстави звільнення від сплати судового збору при зверненні до суду передбачені ч. 1ст. 5 Закону України «Про судовий збір»).

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульований Кодексом адміністративного судочинства України. Подання позовної заяви має відбуватись з дотриманням певних умов, які в цьому кодексі встановлені.

Згідно ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктом 9 частини першої статті 4 КАС України, встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно з положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, чинним законодавством України уповноваженим працівникам Департаменту правового забезпечення Запорізької міської ради, які займають посади інспекторів, надано право від імені органів Департаменту розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення зокрема за адміністративні правопорушення, передбачені статтею 122 КУпАП.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені статтею 122 КУпАП, інспектори відповідного орану діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органу, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, а саме - від імені Департаменту правового забезпечення Запорізької міської ради.

Отже, відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачені цим кодексом Кодексу.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені центрального органу виконавчої влади із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222 - 244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових (службових) відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 26 грудня 2019 року по справі № 724/716/16-а.

Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, суд першої інстанції, встановивши, що позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, до ухвалення рішення по справі за згодою позивача може замінити належним відповідачем первісного відповідача.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, співвідповідачем у справі виступає посадова особа суб`єкта владних повноважень, а саме інспектора УПП в Запорізькій області.

Позивачу слід уточнити склад відповідачів, а посадова особа суб`єкта владних повноважень повинна бути залучені в якості третьої особи. Так суд, звертаю увагу, на невірне зазначене найменування «інспектор відділу безпеки дорожнього руху УПП в патрульної поліції Національної поліції України, старшого лейтенанта поліції Притула Євгеній Юрійович».

Тому позивачу необхідно направити до суду уточнену позовну заяву із додатками у необхідній кількості примірників для їх вручення сторонам.

За таких обставин, суддя позбавлений можливості відкрити провадження за матеріалами даної позовної заяви у їх первісному вигляді, як такими, що складені в неналежному обсязі, необхідному для правильного і своєчасного розгляду і вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160 КАС України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Таким чином, оскільки суд розглядає адміністративні справи в межах позовних вимог, то суддя приходить до висновку про необхідність надати позивачу термін для усунення зазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст.. 122, 123, 160, 169, 241, 248, 256, 286 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора відділу безпеки дорожнього руху УПП в патрульної поліції Національної поліції України, старшого лейтенанта поліції Притули Євгенія Юрійовича, Управлянні патрульної поліції в Запорізькій області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про оскарження постанови залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у строк, який не може перевищувати десяти днів з дня отримання ухвали суду, усунути недоліки заяви.

Роз`яснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комунарського районного суду

міста Запоріжжя Е.Г.Стоматов