Справа № 160/14622/21
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області до Комунального підприємства «Кам`янський водоканал» Дніпропетровської обласної ради про застосування заходів реагування, -
26.08.2021 року Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області (далі позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального підприємства «Кам`янський водоканал» Дніпропетровської обласної ради (далі відповідач), в якому позивач просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до Комунального підприємства Кам`янський водоканал Дніпропетровської обласної ради, а саме заборонити експлуатацію (виконання робіт):
- роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 метра;
- зварювальні, газополум`яні, а також наплавочні і паяльні роботи, що виконуються із застосуванням відкритого полум`я;
- трубопроводи хлору комплексу з експлуатації очисних споруд лівого берега;
- лінія споживання газоподібного хлору комплексу з експлуатації очисних споруд лівого берега;
- аварійна вентиляція і система поглинання хлору комплексу з експлуатації очисних споруд лівого берега;
- посудини, що працюють під тиском (реєстр. № 14.09, 14.10 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр.№ 14.11, 14.12 - грязьовик, реєстр.№ 14.13-фільтр) комплексу з експлуатації очисних споруд лівого берега;
- виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (об`єкти споживання і зберігання хлору та роботи з хлором) комплексу з експлуатації очисних споруд лівого берега;
- лінія споживання газоподібного хлору комплексу з експлуатації очисних споруд правого берега;
- трубопроводи хлору комплексу з експлуатації очисних споруд правого берега;
- аварійна вентиляція і система поглинання хлору комплексу з експлуатації очисних споруд правого берега;
- посудини, що працюють під тиском (реєстр.№ 14.01, 14.02 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр.№14.03, 14.04 - грязьовик, реєстр.№14.05-фільтр) комплексу з експлуатації очисних споруд правого берега;
- лінія споживання газоподібного хлору водопровідно насосної станції, майданчика № 3;
- трубопроводи хлору водопровідно насосної станції, майданчика № 3;
- аварійна вентиляція і система поглинання хлору водопровідно насосної станції, майданчика № 3;
- виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (об`єкти споживання і зберігання хлору та роботи з хлором) водопровідно насосної станції, майданчика № 3;
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що актом перевірки щодо додержання вимог законодавства з охорони праці, промислової безпеки та гігієни праці від 26.07.2021 року №1240-П встановлено порушення відповідачем нормативно-правових актів з охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю працюючих. Подальша експлуатація об`єкта відповідача з виявленими порушеннями створює загрозу життю та/або здоров`ю працюючих.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.08.2021 року позовну заяву Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області залишено без руху та надано час для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Сторони належним чином повідомлені про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом, що підтверджується матеріалами справи.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
За результатами перевірки були виявлені порушення нормативно - правових актів з охорони праці, які створюють загрозу життю та здоров`ю працюючих, а саме:
2. Не виконано п. 5 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Суб`єкт господарювання виконує роботи підвищеної небезпеки без відповідних дозвільних документів, а саме:
Роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 метра;
Зварювальні, газополум`яні, а також наплавочні і паяльні роботи, що виконуються із застосуванням відкритого полум`я; що є повторним порушенням п. 21 (п.п. 3, 19, групи Б, додатку 2) «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки» від 26.10.2011 року № 1107, (із змінами і доповненнями внесеними постановами КМУ № 927 від 10.10.2012 року, № 76 від 11.02.2016 року, № 48 від 07.02.2018 року, № 330 від 10.04.2019 року, № 207 від 03.03.2020 року, № 77 від 03.02.2021 року).
3. Не виконано п. 6 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: підприємством не отримано дозвіл на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки вантажопідіймальні крани, що є повторним порушенням п. 6 «Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки» ПКМУ від 26.10.2011 року № 1107 (із змінами і доповненнями внесеними постановами КМУ № 927 від 10.10.2012, № 76 від 11.02.2016, № 48 від 07.02.2018 № 330 від 10.04.2019, № 207 від 03.03.2020, № 77 від 03.02.2021) та група А, п. 7 ПКМУ «Про затвердження переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки» від 3 лютого 2021 р. № 77;
4. Не виконано п. 13 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: частково не забезпеченні працівники автотранспортного цеху спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального захисту, що є повторним порушенням розділу II, п.п. 2.5, 2.6 НПАОП 0.00-1.62-12;
5. Не виконано п. 61 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не здійснюється через ресивер подача газоподібного хлору в лінію споживання, що є повторним порушенням Р. VIII, Гл. З, п. 12 в) НПАОП 0.00-1.23-10 «Правила охорони праці при виробництві, зберігання та застосуванні хлору»;
6. Не виконано п. 62 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Трубопроводи хлору прокладені з утворенням застійних зон, що є повторним порушенням Р. III, Гл. 2, п. 9 НПАОП 0.00-1.23-10;
7. Не виконано п. 64 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не оснащено приміщення, де можливе виділення хлору, аварійною вентиляцією і системою поглинання хлору, що є повторним порушенням Р. IV., Гл. 1, п. 6, Р. V., Гл. 1, п. 22 НПАОП 0.00-1.23-10;
8. Не виконано п. 65 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Не на всі трубопроводи рідкого хлору є необхідні спеціальні паспорта, що є повторним порушенням р. III, Гл. 2, п. 2 НПАОП 0.00-1.23-10 (на два трубопроводи рідкого хлору від контейнера до двох випарниківрозроблений один паспорт на трубопровід рідкого хлору реєстр. № 13.08.);
9. Не виконано п. 69 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не зазначено у паспортах посудини, що працюють під тиском (реєстр. № 14.09, 14.10 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр.№14.11, 14.12 - грязьовик, реєстр.№ 14.13-фільтр інформація про результати експертного обстеження, дозволені параметри і строк експлуатації що є повторним порушенням п. 36 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою КМУ від 26 травня 2004 року № 687;
10. Не виконано п. 70 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Не введені в експлуатацію після експертного обстеження посудини, що працюють під тиском (реєстр.№14.09, 14.10 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр.№14.11, 14.12 - грязьовик, реєстр.№14.13-фільтр,що є повторним порушенням п. 39 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою КМУ від 26 травня 2004 року № 687;
11. Не виконано п. 71 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не одержав роботодавець дозвільних документів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (об`єкти споживання і зберігання хлору та роботи з хлором);
12. Не виконано п. 72 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: не здійснюється через ресивер подача газоподібного хлору в лінію споживання, що є повторним порушенням р. VIII, Гл. З, п. 12 в) НПАОП 0.00-1.23-10 «Правила охорони праці при виробництві, зберігання та застосуванні хлору»;
13. Не виконано п. 73 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Трубопроводи хлору прокладені з утворенням застійних зон, що є повторним порушенням р. III, Гл. 2, п. 9 НПАОП 0.00-1.23-10;
14. Не виконано п. 75 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: не оснащено приміщення, де можливе виділення хлору, аварійною вентиляцією і системою поглинання хлору, що є повторним порушенням р. IV., Гл. 1, п. 6, Р. V., Гл. 1, п. 22 НПАОП 0.00-1.23-10;
15. Не виконано п. 76 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: не на всі трубопроводи рідкого хлору є необхідні спеціальні паспорта, що є повторним порушенням р. III, Гл. 2, п. 2 НПАОП 0.00-1.23-10.
16. Не виконано п. 79 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року №39/5.5, а саме: Не зазначено у паспортах посудини, що працюють під тиском (реєстр.№ 14.01, 14.02 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр.№ 14.03, 14.04 - грязьовик, реєстр.№ 14.05-фільтр) інформація про результати експертного обстеження, дозволені параметри і строк експлуатації що є повторним порушенням п. 36 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою КМУ від 26 травня 2004 року № 687;
17. Не виконано п. 80 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Не введені в експлуатацію після експертного обстеження посудини, що працюють під тиском (реєстр.№ 14.01, 14.02 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр.№14.03, 14.04 - грязьовик, реєстр.№14.05-фільтр),що є повторним порушенням п. 39 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою КМУ від 26 травня 2004 року № 687;
18. Не виконано п. 81 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не одержав роботодавець дозвільних документів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (об`єкти споживання і зберігання хлору та роботи з хлором);
19. Не виконано п. 82 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не здійснюється через ресивер подача газоподібного хлору в лінію споживання, що є повторним порушенням р. VIII, Гл. З, п. 12 в) НПАОП 0.00-1.23-10 «Правила охорони праці при виробництві, зберіганні, транспортуванні та застосуванні хлору»;
20. Не виконано п. 83 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Трубопроводи хлору прокладені з утворенням застійних зон, що є повторним порушенням р. III, Гл. 2, п. 9 НПАОП 0.00-1.23-10;
21. Не виконано п. 85 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Не оснащено приміщення, де можливе виділення хлору, аварійною вентиляцією і системою поглинання хлору, що є повторним порушенням Р. IV., Гл. 1, п. 6, Р. V., Гл. 1, п. 22 НПАОП 0.00-1.23-10;
22. Не виконано п. 86 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не на всі трубопроводи рідкого хлору є необхідні спеціальні паспорта, що є повторним порушенням р. III, Гл. 2, п. 2 НПАОП 0.00-1.23-10;
23. Не виконано п. 90 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Не зазначено у паспортах посудини, що працюють під тиском (зав. № 4 - Випарник хлору ИХ-50, реєстр. № 14.07- грязьовик, реєстр.№14.08-фільтр) інформація про результати експертного обстеження, дозволені параметри і строк експлуатації що є повторним порушенням п. 36 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою КМУ від 26 травня 2004 року № 687;
24. Не виконано п. 91 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 року № 39/5.5, а саме: Не введені в експлуатацію після експертного обстеження посудини, що працюють під тиском (зав.№4 - Випарник хлору ИХ- 50, реєстр.№14.07-грязьовик, реєстр.№14.08-фільтр), що є повторним порушенням п. 39 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою КМУ від 26 травня 2004 року № 687;
25. Не одержав роботодавець дозвільних документів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (об`єкти споживання і зберігання хлору та роботи з хлором), що є порушенням статті 13, 21 ЗУ № 2694 «Про охорону праці»;
31. Не виконано п. 98 раніше виданого припису Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 25.05.2021 № 39/5.5, а саме: Не надана інформація щодо припинення роботодавцем експлуатації наступного вантажопідіймального обладнання, а саме: Рег. № 203 Рег. № 254, Рег. №231, Рег. № 232, Рег. № 230, Рег. № 227, Рег. № 208, Рег. № 205, Рег. № 206, Рег. №218, Рег. № 226, Рег. № 229, Рег. №241, Рег. № 256, Рег. № 257, Рег. № 258, Рег. № 237, Рег. № 225, Рег. № 224, Рег. № 220, що є повторним порушенням п. 12 «Порядку проведення огляду, випробування та експертного обстеження (технічного діагностування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2004 р. №687;
Відповідно до вимог статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами перевірки та у зв`язку з виявленням порушень вимог нормативно-правових актів з охорони праці, посадовими особами Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області було складено акт від 05.08.2021 року № 56/5.5, який підписано та вручено генеральному директору комунального підприємства «КАМ`ЯНСЬКИЙ МІСЬКВОДОКАНАЛ» Дніпропетровської обласної ради» Полюлях Антону Анатолійовичу.
В акті зафіксовано низку порушень щодо додержання Комунальним підприємством «Кам`янський водоканал» Дніпропетровської обласної ради вимог законодавства у сфері охорони праці, що стали підставою для звернення до суду з цим позовом.
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).
Абзацом 2 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон № 877-V) визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Згідно зі пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 (зі змінами та доповненнями, далі - Положення), Державна служба України з питань праці (Держпраці) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Основними завданнями Держпраці, зокрема, є реалізація державної політики у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб (підпункт 1 пункту 3 Положення).
В силу приписів пункту 4 Положення, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань: здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю; здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням законодавства у сфері охорони праці в частині безпечного ведення робіт, гігієни праці, промислової безпеки, безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, у тому числі з питань: забезпечення працівників спеціальним одягом, спеціальним взуттям та іншими засобами індивідуального та колективного захисту; монтажу, ремонту, реконструкції, налагодження і безпечної експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів виробництва і машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки; безпеки робіт у сфері поводження з вибуховими матеріалами, проведення робіт з утилізації звичайних видів боєприпасів, ракетного палива та вибухових матеріалів військового призначення; виробництва, зберігання, використання отруйних речовин у виробничих процесах, у тому числі продуктів біотехнологій та інших біологічних агентів; організації проведення навчання (в тому числі спеціального) і перевірки знань з питань охорони праці; навчання працівників у сфері поводження з вибуховими матеріалами та перевірки їх знань.
Пунктом 7 Положення визначено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.
Відповідно до абзаців 1-2 частини першої статті 39 Закону України «Про охорону праці» від 14.10.1992 № 2694-XII, із змінами та доповненнями, (далі Закон № 2694-XII), посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції.
Частиною 7 ст. 7 цього Закону передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
З огляду на викладені положення Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Закону України «Про охорону праці», підставою для звернення з позовом до суду про застосування заходів реагування є виявлення органом нагляду (контролю) порушення вимог законодавства, про що зазначається в акті перевірки.
Так, за результатами перевірки відповідача на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки встановлено ряд порушень, які підприємство зобов`язано усунути.
В силу правил статті 39 Закону України «Про охорону праці» передумовою заборони, зупинення, припинення, обмеження експлуатації підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуску та експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт є створення суб`єктом господарювання загрози життю.
Загроза життю та здоров`ю працівників - виникнення умов, за яких подальше продовження виконання робіт або експлуатація об`єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди працівникові, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків.
У відповідності до ч. 1 ст. 71 КАС України: кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 72 КАС України.
Згідно статті 86 цього КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Під час розгляду справи, судом встановлено, що відповідачем здійснюються заходи щодо усунення порушення.
- п. 1, 32 виконано. Експертною організацією ТОВ СП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» надано копію наказу від 06.10.2020 року №296/1, в якому керівником органу з інспектування ТОВ СП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» призначено технічного директора Животовича В.В. та уповноважено його аналізувати та затверджувати результати робіт органу з інспектування;
- п. 8 виконано. Паспорт трубопроводу, реєстраційний №13.08. Трубопровід подачі рідкого хлору від контейнерів (КЖХ-1, КЖХ-2) до випарників (И-1, И-2);
- п. 15 - виконано. Паспорт трубопроводу, реєстраційний №13.04. Трубопровід подачі рідкого хлору від контейнерів (КЖХ-1, КЖХ-2) до випарників (И-1, И-2);
- п. 22 виконано. Паспорт трубопроводу, реєстраційний №13.06. Трубопровід подачі рідкого хлору від контейнеру (КЖХ-1) до випарника (И-1);
- пп. 9, 16, 23 - виконано. Експертною організацією ТОВ СП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» внесені записи до паспортів посудин, що працюють під тиском, про результати експертного обстеження, а також дозволені параметри та строк експлуатації;
- п. 10, 17, 24 виконано. Введення в експлуатацію обладнання під тиском після його експертного обстеження оформлюється записом особи відповідальної за справний стан і безпечну експлуатацію обладнання під тиском в паспорті обладнання;
- п. 27 - виконано. Експертними організаціями ТОВ СП « Товариство технічного нагляду ДІЕКС» та ДП «Придніпровський ЕТЦ» на запит стосовно визначення залишкового ресурсу вантажопідіймального обладнання надано відповіді у письмовій формі, у яких зазначено, що на даний час в Україні не існує організаційно-методичних та нормативних документів для розрахунку залишкового ресурсу вантажопідіймальних кранів. Продовжений строк експлуатації визначається у висновку експертизи та робиться відповідний запис у паспорті обладнання та видається регламент на продовжуваний термін безпечної експлуатації після закінчення граничного строку експлуатації, згідно з ОМД 0012253.001-2005 «Методика проведення експертного обстеження (технічного діагностування) кранів мостового типу»;
- п. 28 - виконано. Експертною організацією ДП «Придніпровський ЕТЦ» в паспортах на вантажопідіймальне обладнання виконано запис, що вони перебувають в «працездатному стані після проведення ТО». На наш запит стосовно зміни запису, а саме, що вантажопідіймальне обладнання перебуває у «справному стані після проведення ТО», надано відповідь про те, що згідно ДСТУ 2860-94 «Надійність техніки. Терміни та визначення»: п.3.2.1. Справність - стан об`єкта, за який він здатний виконувати усі задані функції об`єкта; п. 3.2.3. Працездатний - стан об`єкта, який характеризується його здатністю виконувати усі потрібні функції. Про що зроблено відповідні записи у паспортах та свідчить про те, що вантажопідіймальне обладнання зазначене у припису може виконувати свої задані функції, що забезпечує їх безпечну експлуатацію.
- п. 29 - виконано. Експертними організаціями ТОВ СП «Товариство технічного нагляду ДІЕКС» та ДП «Придніпровський ЕТЦ» у паспортах на вантажопідіймальне обладнання зазначено після проведення експертного обстеження інформацію щодо дозволених параметрів, а саме вантажопідіймальність, що позначається буквою 0, та строк експлуатації, а саме продовжуваний термін безпечної експлуатації після закінчення граничного строку експлуатації;
- п. 30 - виконано. Згідно з вимогами р. VI. , гл. 2., п.12. Правила охорони праці під час експлуатації вантажопідіймальних кранів, підіймальних пристроїв і відповідного обладнання, рішення про можливість експлуатації обладнання засвідчено відповідним записом у паспорті обладнання особою (працівником), яка прийняла це рішення, а саме особою, який здійснює нагляд за утриманням та безпечною експлуатацією обладнання, призначеного наказом по підприємству від 22.02.2021 року №10-07/53;
- п. 31 - виконано. Наказом від 14.06.2021 року №10-07/141 заборонена експлуатація вантажопідіймальних механізмів (20 одиниць), зазначених в приписі. Вантажопідіймальні механізми (20 одиниць) опломбовані, цілісність пломб контролюється;
Крім того, відповідачем проводиться процедура закупівлі послуги з проведення медичного огляду, після завершення якої буде укладено відповідний договір із закладом охорони здоров`я. Після укладання договору із закладом охорони здоров`я буде сумісно розроблений та відповідно погоджений план-графік проведення медичних оглядів в 2021 році. Відтак, на стадії усунення знаходяться також порушення п.д, 5, 6, 7, 12,13, 14, 19, 20, 21, 26. Усунення даних порушень залежить від швидкості проведення процедури закупівлі товарів та послуг.
Також, відповідачем повідомлено позивача про неможливість усунення порушень за п.2, 3, 11, 18, 25 (отримання дозвільних документів) до завершення реорганізації КП «Кам`янський водоканал» ДОР» у зв`язку з наступним. Відповідно до п.22 Рішення Дніпропетровської обласної ради (VIII скликання, 7 сесія) розпочата реорганізація КП «Кам`янський водоканал» ДОР», шляхом приєднання його до КП ДОР «Аульський водовід». Також згідно з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області про введення процедури санації, затвердження процедури санації у справі про банкрутство, від 26.07.2021 року, справа №904/160/19, КП «Кам`янський водоканал» ДОР» знаходиться в стадії санації.
Отже, судом встановлено, що відповідачем здійснюються заходи на усунення порушень в межах фінансових, трудових та часових ресурсів.
За результатами здійснення заходу контролю відповідачем не було повністю усунуто всі порушення, проте, слід врахувати, що при вирішенні питання про наявність підстав для застосування заходів реагування у вигляді заборони виконання робіт необхідно виходити з того, чи можуть порушення, що так і не були усунуті, призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей, адже важливим та необхідним є дотримання балансу наявності можливого ризику з негативними наслідками для суб`єкта господарювання, пов`язаними з блокуванням роботи підприємства.
Разом з цим, захід реагування у вигляді заборони виконання робіт є виключним заходом, доцільність обрання якого повинна обґрунтовуватися виявленням порушень, що реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
При прийнятті даного рішення, суд враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення даного судового рішення. У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При прийнятті рішення суд враховує, також, те, що відповідачем під час розгляду справи надавались докази часткового усунення порушень.
При обранні виключного заходу реагування у вигляді заборони виконання робіт відповідачем, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Окрім того, доказом усунення порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки є не тільки акт перевірки органу державного нагляду, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, оскільки такий акт є лише одним із доказів, оцінку якому дає виключно суд поряд з іншими доказами, оскільки в протилежному випадку функція суду зводилась би до затвердження акту органу нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки своїм рішенням.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
При прийнятті рішення, суд враховує, що Комунальне підприємство «Кам`янський водоканал» Дніпропетровської обласної ради, як стратегічний об`єкт функціонування систем життєзабезпечення територіальної громади м. Кам`янське, здійснює постачання питної води населенню міста, всім об`єктам соціальної сфери міста, державним та громадським установам та організаціям.
Нині на комплексі з експлуатації очисних споруд каналізації та дільниці з експлуатації водопровідних насосних станцій підприємства функціонують три хлораторних, де за допомогою рідкого хлору здійснюється дехлорування води питної та знезараження очищених стічних вод перед скидом у р.Дніпро.
Слід зауважити, що згідно п. 10.6 ДБН 6.2.5-75:2013. Каналізація зовнішні мережі та споруди основні положення проектування «Господарсько-побутові стічні води та їх суміші з виробничими стічними водами, що скидаються після очищення у водні об`єкти або використовуються для технічних цілей, повинні знезаражуватись». У разі зупинки хлораторних комплексу з експлуатації очисних споруд (правого та лівого берега), з метою дотримання вимог чинного законодавства наше підприємство буде змушене припинити прийом стічних вод. Така ситуація призведе до того, що місто залишиться не лише без каналізації, а й без води питної.
Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно- соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.
Оскільки зупинка водопостачання може призвести до порушення забезпечення громадян водою для питних, фізіологічних, санітарно-гігієнічних та побутових потреб, що несе загрозу життю та здоров`ю відповідно до ст. ст. 6, 7 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання».
На переконання суду, виходячи зі змісту і суті застосування, до такого заходу слід вдаватися до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
Разом з цим, судом встановлено, що фактично на час розгляду справи залишились не усунутими лише 16 виявлених порушень з 32 первісно виявлених порушень, які стали підставою для звернення позивача до суду, при цьому відповідачем вживаються заходи для їх усунення.
Застосування заходу реагування після з`ясування того факту, що половина зазначених в акті перевірки порушень усунута, втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
З цього питання Верховний Суд неодноразово формував правовий висновок про наявність реальної загрози саме на момент ухвалення рішення судом, адже зупинення роботи підприємства - це крайня необхідність під час існування загрози, а не постфактум, і такий захід не є покаранням, а є превентивним заходом (Постанова Верховного Суду від 28.05.2019 у справі №819/1850/17).
Отже, при обранні виключного заходу реагування у вигляді заборони виконання робіт, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Враховуючи вжиття відповідачем заходів для усунення виявлених порушень, суд вважає, що заборона виконання робіт не буде відповідати принципу «співмірності» та буде порушувати справедливий баланс між інтересами відповідача і публічними інтересами, що зумовлює висновок суду про відмову у задоволенні позовних вимог.
Відтак, суд дійшов висновку про відсутність беззаперечних підстав для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді заборони виконання робіт, а тому у задоволенні позову необхідно відмовити.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Суд, відповідно до ст. 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд вважає вимоги позивача необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що у разі відмови у задоволені позову судовий збір не відшкодовується.
Керуючись, ст.ст. 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова