Справа № 200/11429/21
Суддя: Хохленков О.В.
Дата ухвалення: 2021-11-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 листопада 2021 р. Справа№200/11429/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Хохленкова О.В. за участю секретаря судового засідання Синкової А.О.

за участі:

представника позивача: не з`явився

представника відповідача 1: Голуб М.І.

представника відповідача 2: Голуб М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дізайн «Ми» до Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, -

У С Т А Н О В И В:

03 вересня 2021 року на адресу Донецького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дізайн «Ми» до Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив наступне.

04.03.2020 року позивач ТОВ «Торговий дізайн «Ми» уклав договір поставки №3- 20/04 з ТОВ «АВЕКО ТМ».

Відповідно до умов договору постачальник (ТОВ «АВЕКО ТМ») постачає обладнання покупцеві (позивачу) згідно позицій номенклатури, зазначених у Додаткових угодах (Специфікаціях) або в документі «Рахунок на оплату» (надалі Рахунок) до даного Договору, на умовах даного Договору.

27.11.2020 року постачальник видав покупцеві рахунок на оплату №146 з повним переліком товару, кількістю та вартістю на загальну суму 288910,20 грн. в тому числі ПДВ 48151,70 грн.

Товар було отримано покупцем частково, що підтверджується видатковою накладною №162 від 26.11.2020 року на загальну суму 259975,20 грн. в тому числі ПДВ 43329,20 грн.

Також постачальником було виписано податкову накладну №20 від 26.11.2020 року на загальну суму 259975,20 грн. в тому числі ПДВ 43329,20 грн.

11.01.2021 року покупець сплатив кошти за отриманий товар на користь продавця, що підтверджується платіжним дорученням №504 від 11.01.2021 року на суму 259975,20 грн. та випискою банку.

Також позивачем було укладено договір поставки №1 від 01.01.2020 року з Товариством з обмеженою відповідальністю «Граднбуд компани».

Відповідно до умов зазначеного договору, постачальник (позивач) прийняв на себе зобов`язання поставляти з передачею у власність покупцю, за окремим замовлення (заявками) останнього товар, а покупець зобов`язується прийняти замовлений ним товар та своєчасно оплачувати його вартість.

Так позивач на виконання зазначеного договору виставив ТОВ «Грандбуд компані» товар, перелік якого, зазначений в рахунку на оплату №12 від 27.11.2020 року на суму 285734,16 грн.

Товар був поставлений, що підтверджується видатковою накладною №21 від 01.12.2020 року. на суму 285734,16 грн., в тому числі ПДВ 47622,36 грн.

ТОВ «Грандбуд компани» здійснило оплату поставленого товару 11.01.2021 року в сумі 285734,16 грн.

За результатами господарської діяльності позивачем, відповідно вимог ПК України, сформовано та направлено на реєстрацію податкову накладну №1 від 01.12.2020 року на суму 285734,16 грн., в том числі ПДВ 47622,36 грн.

Реєстрацію зазначеної податкової накладної було зупинено.

У відповідній квитанції від 16.12.2020 зазначено, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація зупинена, коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 8414, 8415, 8421, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, і відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання зазначених вимог позивачем надані додаткові пояснення за №1 від 17.12.2020 року із долученням первинних документів, що їх має в наявності позивач.

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Донецькій області від 28.12.2020 року за №2268882/37233522 позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 01.12.2020 у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків.

Позивач не погодився з вказаним рішеннями, та з урахуванням особливостей оскарження таких рішень обумовленими ст. 56 ПК України спрямував скаргу на рішення Відповідача-1 до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику - Державної податкової служби України 30.06.2021 року. Факт направлення скарги підтверджено квитанцією №2 від 30.06.2021 року.

За результатами розгляду скарги позивача, відповідач-2 прийняв рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі від 05.07.2021 № 30658/37233522/2 - залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін.

Підставою для відмови в задоволенні скарги стало ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання - передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних; ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена.

Позивач вважає відмову у реєстрації поданої ним податкової накладної такою, що суперечить вимогам нормативних актів, а тому звертається до суду з цією позовною заявою.

Просить суд:

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Донецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації за № 2268882/37233522 від 28.І2.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 1 від 01.12.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну за № 1 від 01.12.2020 року на загальну суму 285734,16 гривень, в тому числі ПДВ- 47622,36 гривень, - датою її фактичного направлення.

23 вересня 2021року Головним управлінням ДПС у Донецькій області надано відзив на адміністративний позов, у якому зазначено наступне.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 розділу V Податкового кодексу України № 2755-VI від 02.12.2010 зі змінами та доповненнями (далі - ПК України) реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

В свою чергу постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Пунктом 2 Порядку №1165 надані наступні визначення, зокрема:

критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної / розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм п.п. "а" або "б" п. 185.1 ст. 185, п.п. "а" або "б" п. 187.1 ст. 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній / розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з пунктом 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають

жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

У відповідності до пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Критерії ризиковості платника податку на додану вартість зазначені у додатку 1 до Порядку №1165, Перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку на додану вартість - у додатку 2 до Порядку №1165, а

Критерії ризиковості здійснення операцій - у додатку 3 до Порядку №1165.

Згідно з абзацом 7 пункту 6 Порядку №1165, комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/ або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Однак, ТОВ «ТД «Ми» не вносився комісією ГУ ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В той же час, згідно з відомостями інформаційних баз даних ДПС (ДФС) України, ТОВ «ТД «Ми» виписало наступну податкову накладну (далі - ПН):

- від 01.12.2020 № 1 на загальну суму ПДВ 47 622,36 грн. обсягом постачання 238 111,80 грн. на реалізацію «Припливна установка KUBmini 1500 EC EN з комплектом автоматики» за кодом УКТЗЕД 8415, «Вентиляційний клапан VK 50-30 з електроприводом» за кодом УКТЗЕД 8421, «Гнучка вставка MS 50-30» за кодом УКТзЕд , «Прямокутний касетний фільтр KF 50-30 F9» за кодом УКТЗЕД 8421, «Прямокутний касетний шумопоглинач SL 50-30/1» за кодом УКТЗЕД , «Вентилятор канальний в шумоізольованому корпусі KVSL 50-25 4Е» за кодом УКТЗЕД 841459, «Гнучка вставка MS 50-25» за кодом УКТЗЕД , «Прямокутний касетний шумопоглинач SL 50-25/1» за кодом УКТЗЕД , «Вентилятор канальний в шумоізольованому корпусі KVSL 40-20 4Е» за кодом УКТЗЕД 841459, «Гнучка вставка MS 40-20» за кодом УКТЗЕД , «Прямокутний касетний шумопоглинач SL 40-20/1» за кодом УКТЗЕД , «Канальний вентилятор KKV 200» за кодом УКТЗЕД 8414, «Шумоглушник SL 200/1» за кодом УКТЗЕД , «Канальний вентилятор KKV 125 з комплектом автоматики» за кодом УКТЗЕД 8414, «Канальний вентилятор KKV 160» за кодом УКТЗЕД 8414, «Шумопоглинач SL 160/1» за кодом УКТЗЕД , «Припливно- витяжна установка KUB mini PR 350 EC EN з комплектом автоматики» за кодом УКТЗЕД 8415. В подальшому зазначену податкову накладну 16.12.2020 було відправлено підприємством засобами електронного зв`язку на реєстрацію в ЄРПН.

У відповідності до пунктів 5, 6 Порядку №1165, подана на реєстрацію в ЄРПН податкова накладна ТОВ «ТД «Ми», після проведення перевірки на відповідність ознакам безумовної реєстрації, була автоматично перевірена щодо відповідності відображеній у ній операції критеріям ризиковості здійснення операцій, які зазначено у додатку 3 до Порядку №1165. Після цього, за результатами автоматизованого моніторингу податкових накладних було встановлено, що відображена в ній операція відповідає пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операції, тому реєстрація такої ПН була зупинена на підставі пункту 7 Порядку №1165.

Критерій ризиковості здійснення операції, згідно з пунктом 1 додатку 3 до Порядку №1165, визначено наступним чином: «Відсутність товару/послуги, зазначеного/ зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС».

Згідно з пунктом 4 Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за № 1245/34216 (далі - Порядок № 520), у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно з пунктом 7 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з п.6 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 Порядку № 520, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

При цьому, згідно з пунктом 9 Порядку № 520, письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 Порядку № 520, розглядає комісія регіонального рівня.

Згідно з прийнятим комісією ГУ ДПС у Донецькій області рішенням від 28.12.2020 № № 2268882/37233522 причина відмови у реєстрації ПН № 1 в Єдиному реєстрі податкових накладних, зазначена у полі «Прийнято рішення про»: «відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» «у зв`язку з:» «ненаданням платником податку копій документів:

- розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків».

Отже, разом з повідомленням від 17.12.2020 № 1 ТОВ «ТД «Ми» надіслано сканокопії документів, що наведені у додатку до цього відзиву (папка «повідомлення»).

Як вже згадувалось вище по тексту, згідно з пунктом 5 Порядку № 520 визначено, що перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг,

зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Необхідно звернути увагу, що абзацом 4 пункту 5 Порядку № 520 визначені вимоги до обсягу надання первинних документів, які полягають у тому числі у необхідності їх подання не тільки щодо постачання, але д щодо придбання товарів/послуг, при цьому обов`язково з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки.

У будь-якому випадку, так як законодавством не передбачено запитувати додаткових документів у платника податку, реєстрацію ПН/РК якого зупинено в ЄРПН, у випадку визначення надання неповного комплекту документів або встановлення дефектів їх складання, виявлення вищевказаних розбіжностей є достатньою підставою для прийняття комісією ГУ ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішень про відмову у реєстрації відповідних ПН/РК.

Згідно з прийнятим комісією ГУ ДПС у Донецькій області рішенням від 28.12.2020 № 2268882/37233522 причина відмови у реєстрації ПН №1 від 01.12.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, зазначена у полі «Прийнято рішення про»: «відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» «у зв`язку з:» «ненаданням платником податку копій документів»:

- розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків».

При цьому суттєвим фактом є те, що згідно з типовою формою рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в ЄРПН у відповідності з додатком до Порядку №520, відсутня необхідність підкреслення документів, які не надано, у пункті щодо не надання «розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків».

Щодо вимоги позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати в ЄРПН вищезазначену податкову накладну відповідач вказує на те, що повноваження ДПС щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційними повноваженнями податкового органу.

На цих підставах в позові просить відмовити (а.с.71-83).

23 вересня 2021 року Державною податковою службою України надано відзив на адміністративний позов, у якому зазначено за змістом такі саме підстави що і у відзиві ГУ ДПС у Донецькій області.

Просить у позові відмовити.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06 вересня 2021 року провадження по справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначене судове засідання на 07 жовтня 2021 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 07 жовтня 2021 року суд відмовив відповідачу в його клопотанні про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

07 жовтня 2020 року суд відклав розгляд справи на 04 листопада 2021 року.

04 листопада 2021 року представник позивача в судове засідання не з`явився. Надав заяву про розгляд справи в його відсутність.

Представник відповідача 1 04 листопада 2021 року в судове засідання з`явився. Проти позову заперечував.

Представник відповідача 2 04 листопада 2021 року в судове засідання з`явився. Проти позову заперечував.

Відповідно до ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Заслухавши представника відповідача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Позивачем у справі є товариство з обмеженою відповідальність «Торговий дізайн МИ» яке є юридичною особою (а.с.47-52)

Відповідачем 1 є Головне управління ДПС у Донецькій області яке є юридичною особою код ЄДРПОУ та суб`єктом владних повноважень.

04.03.2020 року позивач ТОВ «Торговий дізайн «Ми» уклав договір поставки №3- 20/04 з ТОВ «АВЕКО ТМ» (а.с.23-26).

Відповідно до умов договору постачальник (ТОВ «АВЕКО ТМ») постачає обладнання покупцеві (Позивачу) згідно позицій номенклатури, зазначених у Додаткових угодах (Специфікаціях) або в документі «Рахунок на оплату» (надалі Рахунок) до даного Договору, на умовах даного Договору.

Рахунок на оплату від 27.11.2020 року №146 з повним переліком товару, кількістю та вартістю на загальну суму 288910,20 грн. в тому числі ПДВ 48151,70 грн. (а.с.27).

Товар було отримано покупцем частково, що підтверджується видатковою накладною №162 від 26.11.2020 року на загальну суму 259975,20 грн. в тому числі ПДВ 43329,20 грн. (а.с.43).

Постачальником ТОВ «АВЕКО ТМ» було виписано податкову накладну №20 від 26.11.2020 року на загальну суму 259975,20 грн. в тому числі ПДВ 43329,20 грн. (а.с.33-34).

11.01.2021 року покупець сплатив кошти за отриманий товар на користь Продавця, що підтверджується платіжним дорученням №504 від 11.01.2021 року на суму 259975,20 грн. та випискою банку (а.с.38).

Також Позивачем було укладено договір поставки №1 від 01.01.2020 року з Товариством з обмеженою відповідальністю «Граднбуд компани» (а.с.28-31).

Відповідно до умов зазначеного договору, постачальник (позивач) прийняв на себе зобов`язання поставляти з передачею у власність Покупцю, за окремим замовлення (заявками) останнього Товар, а Покупець зобов`язується прийняти замовлений ним товар та своєчасно оплачувати його вартість.

Позивач на виконання зазначеного договору виставив ТОВ «Грандбуд компані» товар, перелік якого, зазначений в рахунку на оплату №12 від 27.11.2020 року на суму 285734,16 грн. (а.с.32).

Товар був поставлений, що підтверджується видатковою накладною №21 від 01.12.2020 року. на суму 285734,16 грн., в тому числі ПДВ 47622,36 грн. (а.с.44).

ТОВ «Грандбуд компани» здійснило оплату поставленого товару 11.01.2021 року в сумі 285734,16 грн. (а.с.40).

За результатами господарської діяльності позивачем, відповідно вимог ПК України, сформовано та направлено на реєстрацію податкову накладну №1 від 01.12.2020 року на суму 285734,16 грн., в том числі ПДВ 47622,36 грн. (а.с.35-36).

Реєстрацію зазначеної податкової накладної було зупинено.

У відповідній квитанції від 16.12.2020 зазначено, що відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація зупинена, коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 8414, 8415, 8421, відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, і відповідає п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Позивачу запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На виконання зазначених вимог позивачем надані додаткові пояснення за №1 від 17.12.2020 року із долученням первинних документів, що їх має в наявності позивач.

Рішенням Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Донецькій області від 28.12.2020 року за №2268882/37233522 позивачу відмовлено у реєстрації податкової накладної №1 від 01.12.2020 року у зв`язку з ненаданням платником податку копій документів: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків (а.с.20-21)

Позивач не погодився з вказаним рішеннями, та з урахуванням особливостей оскарження таких рішень обумовленими ст. 56 ПК України спрямував скаргу на рішення відповідача-1 до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику - Державної податкової служби України 30.06.2021 року (а.с.18).

За результатами розгляду скарги позивача, відповідач-2 прийняв рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі від 05.07.2021 № 30658/37233522/2 - залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін (а.с.19).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає та враховує наступне.

Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Щодо строків звернення до суду.

Пунктом 56.23 статті 56 ПК України передбачено, що оскарження рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється у порядку, визначеному цією статтею з урахуванням таких особливостей: скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних подається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику; скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглядається в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, за участі уповноваженої особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику; скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних розглядається протягом 10 календарних днів з дня отримання такої скарги центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику. Термін розгляду скарги не може бути продовженим; якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних не надсилається платнику податків протягом 10-денного строку, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначеного строку.

Відповідно до абзаців першого-третього пункту 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Статтею 102 ПК України передбачено строк давності тривалістю 1095 днів (2555 днів у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу).

Таким чином, вказані вище положення ПК України передбачають, що строк для звернення платника податків до адміністративного суду із позовом про скасування податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу становить 1095 днів (2555 днів у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу) і обчислюється з дня отримання платником податків такого рішення.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, яка викладена у постанові від 11.10.2019 у справі №640/20468/18, рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

У спірному випадку з позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивач скористався досудовим порядком вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України).

Рішенням контролюючого органу отримав про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі від 05.07.2021 № 30658/37233522/2 - залишено скаргу без задоволення

До суду з позовною заявою звернувся 03 вересня 2021 року.

Таким чином, строк на звернення до суду позивачем не пропущено.

Щодо суті позовних вимог.

Відносини, що виникають в процесі складення та реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, регулюються зокрема положеннями статті 201 Податкового кодексу України.

Так, згідно з пунктом 201.10 цієї статті при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Положеннями ж пункту 201.16 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної / розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації (підпункт 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 ПК України, (в редакції, чинній на час зупинення реєстрації податкової накладної) .

Також названа норма визначала й обов`язкові реквізити квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, серед яких:

а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування;

в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п.201.19 ст.201 ПК України Кабінет Міністрів України прийняв постанову від 11 грудня 2019 № 1165, якою затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

У пункті 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій Порядку № 1165 зазначено, що відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній / розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 року у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16статті201 ПК України(далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженийНаказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520(далі - Порядок № 520).

Пунктом 2 вказаного порядку встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3).

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 4).

У пункті 5 Порядку № 520 визначений орієнтовний перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «;Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункт 7).

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9).

З матеріалів справи вбачається, що копії первинних документів повністю відображають зміст господарських операцій між позивачем та його контрагентом.

Судом встановлено, що в оскаржуваному рішенні зазначено, що позивачем не надано первинних документів щодо постачання/придбання товарів /послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки - фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних та документів щодо підтвердження відповідності продукції, наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Натомість позивачем направлено відповідачу пояснення та документи на підтвердження реальності здійснення операцій по податковій накладній, реєстрація якої зупинено.

Але, в порушення наведених вимог законодавства в спірному рішенні не зазначено, які саме із наданих документів складені з порушенням законодавства та норми якого саме закону порушено, або яких саме документів не вистачає.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 23 жовтня 2018 року у справі № 822/1817/18 (адміністративне провадження №К/9901/62472/18), від 21 травня 2019 року у справі № 0940/1240/18 (адміністративне провадження № К/9901/7590/19), від 02 липня 2019 року у справі № 140/2160/18 (адміністративне провадження № К/9901/13662/19).

При юридичній оцінці рішень про відмову в реєстрації податкової накладної суд враховує, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не було зазначено перелік документів, необхідних для її реєстрації. З врахуванням цієї обставини невідповідність вимог контролюючого органу в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної щодо надання документів правовій визначеності виключала для контролюючого органу можливість прийняття негативного для позивача рішення з підстав невиконання ним вимог.

Можливість виконання платником податків обов`язку надати документи, необхідні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного переліку цих документів. Хоча перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН визначено Порядком № 520, конкретний перелік таких документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Загальними вимогами, яким повинен відповідати акт індивідуальної дії, як акт правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість. В разі не зазначення в індивідуальному акті підстав його прийняття (фактичних і юридичних), чітких та зрозумілих мотивів його прийняття такий акт не може вважатися правомірним.

З огляду на відсутність конкретизації вимог контролюючого органу щодо надання документів (чіткий їх перелік), рішення про відмову в реєстрації податкової накладної не відповідає критерію обґрунтованості, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.

Правова позиція такого ж змісту щодо застосування вище наведених норм матеріального права вже була висловлена Верховним Судом, зокрема у постановах від 16 квітня 2019 касаційне провадження № К/9901/4895/19 (справа № 826/10649/17), від 28 жовтня 2019 року касаційне провадження № К/9901/23858/19 (справа № 640/983/19).

При вирішенні цього спору суд вважає за доцільне звернути увагу також на таке.

У пункті 70 рішення від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Крім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Обов`язкам органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб кореспондує право фізичних та юридичних осіб очікувати що ці органи та посадові особи будуть діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принцип юридичної визначеності в свою чергу, є складовій принципу верховенства права.

Тому, правомірні очікування позивача на те, що орган державної влади буде діяти тільки на підставі в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законом, не здійснилися.

І таким чином, його право було порушено.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч.1 ст.90 КАС України).

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші протии Україн від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Оцінюючи у сукупності встановлені обставини та перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат згідно з вимогами ст.139 КАС України , суд врахував таке.

Згідно з ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до вимог п.1 ч.3 ст.132 КАС України витрати на професійну правову допомогу належать до витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Витрати на правничу допомогу позивач підтверджує Договором про надання правової (правничої) допомоги від 25 серпня 2021 року, актом № 1 приймання правничих (юридичних) послуг від 28.08.2021 року на суму 5200 грн., ордером від 25.08.2021 серія АН №1044415, змістом вказаної вище позовної заяви підтверджується залучення позивачем для вирішення його спору судом професійної правничої допомоги адвоката Лисакову О.О., яка має на момент судового вирішення спору має свідоцтво про право на заняття адвокатської діяльності № 2204 від 05.04.2006 року (а.с.14,15,46, 160-164).

Згідно з вимогами ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Відповідно до ч.ч.6-7 ст.134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

В позовній заяві позивач зазначив розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс у зв`язку із розглядом даної справи, а саме 5200 грн.

Разом з тим, в матеріалах справи відсутній доказ співмірності наданих адвокатом послуг до виконаних робіт. Відтак суд частково задовольняє вимогу позивача, про стягнення відшкодування на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідачів витрат на професійну правничу допомогу у сумі 1000 грн.

Оскільки суд задовольняє позовні вимоги, то на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача витрати на професійну правничу допомогу у сумі 1000 грн.

Згідно з платіжним дорученням № 541 від 01 вересня 2021 року позивач сплатив судовий збір в розмірі 2270,00 гривень (а.с.1).

Саме ця сума судового збору підлягає стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8-9, 19-20, 22, 25-26, 72-78, 90, 139, 241-246, 255, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дізайн «Ми» до Державної податкової служби України в особі Головного управління ДПС у Донецькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Донецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації за № 2268882/37233522 від 28.І2.2020 року про відмову в реєстрації податкової накладної за № 1 від 01.12.2020 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України () зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну за № 1 від 01.12.2020 року на загальну суму 285734,16 гривень, в тому числі ПДВ- 47622,36 гривень, - датою її фактичного направлення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул..Італійська, 59 ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дізайн «Ми» (87547, Донецька область, м. Маріуполь, пр-т Будівельників, буд.136, кв.173 ) суму судового збору в розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул..Італійська, 59 ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дізайн «Ми» (87547, Донецька область, м. Маріуполь, пр-т Будівельників, буд.136, кв.173 ) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 1000 (одна тисяча) гривень.

Рішення прийняте у нарадчій кімнаті та його вступну та резолютивну частину проголошено в судовому засіданні 04 листопада 2021 року

В повному обсязі рішення складене 08 листопада 2021 року.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п. 15.5 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Хохленков