Справа № 160/5805/21
Суддя: Турлакова Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 вересня 2021 року Справа № 160/5805/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіТурлакової Н.В.
за участі секретаря судового засіданняЛукомського А.О.
представника позивача представника відповідача Короби Ю.А. Олійника В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства "ЮЖКОКС" до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису, -
Приватне акціонерне товариство «ЮЖКОКС» звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати Припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 23/4.4-790-11 від 12.03.2021 р., винесений провідним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Козачок Юлією Володимирівною та головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Ярко Наталією Юріївною.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що ПрАт «ЮЖКОКС» вважає, що з боку посадових осіб управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області під час інспекційного відвідування були порушені процесуальні норми права по відношенню до об`єкта відвідування. Інспекторами праці не взято до уваги пояснення ПРАТ «ЮЖКОКС» викладені у запереченнях, та передчасно винесено Акт про відмову від підпису, що в свою чергу призвело до порушення процесуальних норм права в частині надання зауважень на інформацію викладену у Акті. Фактично об`єкт відвідування був позбавлений права на надання зауважень/заперечень на Акт перевірки від 12.03.2021 № 23/4.4-790, що призвело до протиправних дій з боку інспекторів праці, в частині необґрунтованих заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності. Позивач зазначає, що визначення дати звільнення є необхідною умовою досягнення взаємної домовленості між працівником та працедавцем, з метою дотримання прав та гарантій, встановлених трудовим законодавством, тобто, працівника можна звільнити навіть у день подання заяви про звільнення, але лише за його проханням. Таким чином, особи ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ) були звільнені з підприємства за власним бажанням на підставі особистих заяв. У позивача відсутні підстави відмовити працівнику в його бажанні звільнитись в строк та з підстав, які визначено у заяві, оскільки, приписами статті 43 Конституції України встановлена пряма заборона використання примусової праці. Висновки інспекторів праці стосовно того, що водії автотранспортного цеху починали денну зміну з 6-00 годин після проведення щозмінного передрейсового та післярейсового медичного огляду, яке підтверджується, начебто, відміткою у Журналі щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв, є хибною та жодним чином не підтвердженою. Щодо висновків інспекторів праці про порушення вимог ч.1 ст. 116 КЗпП України, яким встановлено випадки проведення остаточного розрахунку не в день звільнення, позивач відзначає, що підприємством проведено виплату остаточного розрахунку в повному обсязі та в строки встановлені ст. 116 КЗпП України, що підтверджується платіжними дорученнями.
Відповідач надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначив, що Головним управлінням керуючись абзацом 5 частини 1 статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності", на підставі звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду їхнім правам від 02.02.2021, за погодженнями Державної служби України з питань праці № 809/3.1/4.1-ЗВ-21 від 10.02.2021 та від 22.02.2021, у період з 04.03.2021 року по 12.03.2021 року, відповідно до наказу від 01.03.2021 № 280-П та направлення від 01.03.2021 №150-Н проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки позивача, в ході якого виявлені порушення вимог трудового законодавства, наведені у таблиці Акта перевірки. Враховуючи факт відсутності виконуючого обов`язки генерального директора в останній день перевірки 12.03.2021 та у дотримання вимог ст.23 Порядку № 323 рекомендованим листом з описом документів у ньому та повідомленням про вручення 15 березня 2021 року було надіслано два примірника Акта проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці №23/4.4-790 від 12.03.2021р., Припису про усунення виявлених порушень №23/4.4-790-11 від 12.03.2021 та Попередження про відповідальність про порушення законодавства про працю №23/790/АВ/П/ПП від 12.03.2021. ПрАТ «Южкокс» 17.03.2021 до Відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області надано нарочно заперечення на Акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці №21/4.4-790 від 12.03.2021р. за №242 від 17.03.2021. Заперечення ПрАТ «Южкокс» наданні на акт №21/4.4-790 від 12.03.2021р., який не був складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці таким чином не може бути врахований, як зауваження до акту проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці №23/4.4-790 від 12.03.2021р. та бути невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
Представником позивача подано відповідь на відзив, в якій позивач просив відхилити доводи відповідача, зазначені у відзиві та задовольнити позовну заяву в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.04.2021 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2021 року клопотання Приватного акціонерного товариства "ЮЖКОКС" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження задоволено. Призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження із призначенням підготовчого судового засідання.
У судовому засіданні представник позивач підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.
Представник відповідача у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував та просив відмовити у його задоволенні.
Заслухавши представника позивача та представника відповідача, дослідивши чинне законодавство та матеріали справи, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено, що у період з 04.03.2021 р. по 12.03.2021 р. провідним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області Козачок Ю.В. та головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області ОСОБА_7 було проведено інспекційне відвідування ПРАТ «ЮЖКОКС» з питань додержання законодавства про працю щодо порушень законодавства про працю.
Проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування здійснено відповідно до наказу від 01.03.2021 № 280-П згідно з направленням на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) від 01.03.2021 р. № 150-Н на підставі звернень фізичних осіб про порушення, що спричинило шкоду їх правам за погодженням Державної служби України з питань праці.
За результатами інспекційного відвідування, складено Акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, праці, зайнятості населення, зайнятості та працевлаштування осіб з інвалідністю, здійснення державного гірничого нагляду приватного акціонерного товариства «ЮЖКОКС», юридичної особи, яка використовує найману працю № 23/4.4-790 від 12.03.2021р., в розділі V «Опис виявлених порушень» якого зазначено наступні порушення:
1) В порушення вимог частини першої статті 38 КЗпП України, встановлено що при звільнені працівників за власним бажанням трудовий договір, укладений на невизначений строк, розривається працівником без письмового попередження власника або уповноваженого ним органу (крім випадків, встановлених частиною другою статті 38 КЗпП) за два тижні. Так наприклад:
ОСОБА_1 звільнення 04.01.2021 заява на звільнення за власним бажанням від 04.01.2021; ОСОБА_2 звільнення 05.01.2021 заява на звільнення за власним бажанням від 04.01.2021; ОСОБА_3 звільнення 20.01.2021 заява на звільнення за власним бажанням від 19.01.2021; ОСОБА_4 звільнення 10.02.2021 заява на звільнення за власним бажанням від 08.02.2021; ОСОБА_5 звільнення 15.02.2021 заява на звільнення за власним бажанням від 12.02.2021; ОСОБА_6 звільнення 08.02.2021 заява на звільнення за власним бажанням від 05.02.2021;
2) В порушення вимог частини першої статті 50 КЗпП України, якою зазначено, що нормальна тривалість робочого часу не повинна перевищувати 40 годин на тиждень, встановлено робочий час водіїв автотранспортних засобів понад 40 годин на тиждень. Так наприклад: 10.12.2020, 18.12.2020, 30.12.2020, 11.01.2021, 27.01.2021, 12.02.2021 водії автотранспортних засобів ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ) починали денну зміну з 6-00 годин після проведення щозмінного передрейсового медичного огляду, що включається до робочого часу працівника, що підтверджено відміткою у «Журналі щозмінного передрейсового та післярейсового медичного огляду водіїв»;
3) В порушення вимог частини другої статті 65 КЗпП України, на ПРАТ «ЮЖКОКС» не ведеться облік надурочних годин водіїв автотранспортних засобів автотранспортного цеху в повному обсязі. Так не відображено підготовчий період, час щозмінного передрейсового та післярейсового медичного огляду водіїв;
4) В порушення частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» з відсутністю обліку надурочних годин водіїв автотранспортного цеху і як наслідок встановленого на підприємстві режиму роботи, понад 40 годин на тиждень працівників денної зміни, які виконують роботи з перевезення працівників ПРАТ «ЮЖКОКС», призводить до недостовірного обліку виконуваної працівниками роботи. Також на підприємстві відсутні маршрутні (подорожні) листи або аналоги подорожніх листів для легкових автотранспортних засобів, у яких зазначено маршрут перевезення. Вище викладене унеможливлює встановлення фактичного часу роботи працівників та відповідність його часу зазначеному в табелях обліку робочого часу. Роботодавцем не забезпечено достовірний облік виконуваної працівником роботи;
5) На підприємстві встановлені випадки тривалості робочого часу працівників понад встановлену законодавством України: 40 годин на тиждень (ст.50 КЗпП). Беручи до уваги специфіку роботи підприємства, тривалість щоденної роботи (зміни) затверджується графіками, з додержанням установленої тривалості робочого тижня. При обліку робочого часу час, відпрацьований понад норму тривалості робочого часу за обліковий період, вважається надурочним і оплачується згідно зі статтею 106 КЗпП України, а саме у подвійному розмірі;
7) В порушення вимог ч.1 ст.117 КЗпП України, якою встановлено, що в разі не виплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум строки, зазначені в ст. 116 КЗпП України, при відсутності спору про їх розмір підприємство повинно виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, встановлено, що при проведені остаточного розрахунку не в день звільнення, не здійснювалось нарахування та виплата середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку. Так наприклад: - при звільнені ОСОБА_15 11.01.2021 остаточний розрахунок проведено підприємством 12.01.2021, виплата середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку не проведено; - при звільнені ОСОБА_16 16.02.2021 остаточний розрахунок проведено підприємством 17.02.2021, виплата середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку не проведено.
Не погоджуючись з висновками викладеними в Акті інспекційного відвідування № 23/4.4-790 від 12.03.2021, позивачем були подані до відповідача заперечення №242 від 17.03.2021р., за результатами розгляду яких, відповідач Листом «про надання відповіді» №50/4.4-11 від 19.03.2021р. повідомив, що: «ПрАТ «Южкокс» 17.03.2021 до Відділу з питань додержання законодавства про працю, застрахованих осіб, зайнятість, працевлаштування інвалідів та з питань дитячої праці у Кам`янському регіоні Управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області надано нарочно заперечення на Акт проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці №21/4.4-790 від 12.03.2021р. за №242 від 17.03.2021.
Враховуючи вищевикладене, заперечення ПрАТ «Южкокс» наданні на акт №21/4.4-790 від 12.03.2021р., який не був складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці таким чином не може бути врахований, як зауваження до акту проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання вимог законодавства з питань праці №23/4.4-790 від 12.03.2021р. та бути невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю)».
12.03.2021р. інспекторами праці ОСОБА_18 та ОСОБА_7 були складені попередження №23/790/АВ/П/ПП від 12.03.2021 року та припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №23/4.4-790-11 від 12.03.2021 року, які вручені позивачу 15.03.2021 року.
Відповідно до змісту припису, було виявлено порушення: 1) В порушення вимог частини першої статті 38 КЗпП України, встановлено що при звільнені працівників за власним бажанням трудовий договір, укладений на невизначений строк, розривається працівником без письмового попередження власника або уповноваженого ним органу (крім випадків, встановлених частиною другою статті 38 КЗпП) за два тижні; 2) В порушення вимог частини першої статті 50 КЗпП України, якою зазначено, що нормальна тривалість робочого часу не повинна перевищувати 40 годин на тиждень, встановлено робочий час водіїв автотранспортних засобів понад 40 годин на тиждень; 3) В порушення вимог частини другої статті 65 КЗпП України, на ПРАТ «ЮЖКОКС» не ведеться облік надурочних годин водіїв автотранспортних засобів автотранспортного цеху в повному обсязі; 4) В порушення частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» встановлено недостовірність обліку виконуваної працівниками роботи. Вище викладене унеможливлює встановлення фактичного часу роботи працівників та відповідність його часу зазначеному в табелях обліку робочого часу; 5) На підприємстві встановлені випадки тривалості робочого часу працівників понад встановлену законодавством України: 40 годин на тиждень. При обліку робочого часу час, відпрацьований понад норму тривалості робочого часу за обліковий період, вважається надурочним і оплачується згідно зі статтею 106 КЗпП України, а саме у подвійному розмірі; 6) В порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України, яким встановлено випадки проведення остаточного розрахунку не в день звільнення; 7) В порушення вимог ч.1 ст.117 КЗпП України, якою встановлено, що в разі не виплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум строки, зазначені в ст. 116 КЗпП України, при відсутності спору про їх розмір підприємство повинно виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, встановлено, що при проведені остаточного розрахунку не в день звільнення, не здійснювалось нарахування та виплата середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку.
Строк усунення виявлених порушень до 07.04.2021р.
Дослідивши обставини по справі, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно ст. 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 р. № 96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах охорони праці, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
За приписами підпунктів 5, 8 пункту 4 наведеного Положення передбачено, що Управління Держпраці здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю, здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства про зайнятість населення з питань дотримання прав громадян під час прийому на роботу та працівників під час звільнення з роботи.
Відповідно до підпункту 5 пункту 6 Положення Управління Держпраці має право проводити безперешкодно відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірку виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, нагляд та контроль за дотриманням якого віднесено до повноважень Управління.
Відповідно до п. 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Так, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 100 утворені територіальні органи Держпраці, зокрема і Головне управління Держпраці у Дніпропетровській області.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 5 квітня 2007 року № 877-V.
Стаття 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон № 877-V) вказує, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Частиною першою статті 6 Закону № 877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною другою статті 6 Закону № 877-V проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Відповідно до ч.3 ст.6 Закону № 877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно з ч.5 ст.7 Закону № 877-V перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року № 823 «Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю» затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) (далі - Порядок № 823).
Відповідно до п. 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Заходи контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються інспекторами праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад) у формі, визначеній абзацом першим цього пункту.
Згідно з п.5 Порядку № 823 підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, зокрема: 1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; 2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; 3) рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту; 4) рішення суду; 5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина 2 статті 19 Конституції України).
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
При вирішенні даного спору суд вважає за необхідне дослідити кожний аргумент позивача окремо у його співвідношенні до змісту заперечення відповідача, та виходячи із фактичних обставин справи, підтверджених належними доказами.
В постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.08.2021р. по справі №280/795/19 зазначено, що колегія суддів звертає увагу на висловлену Верховним Судом у постанові від 19.09.2018 (справа №804/2956/17) позицію, відповідно до якої, даючи оцінку рішенню посадової особи територіального органу Держпраці за наслідками перевірки, окрім правомірності, власне вимог цього рішення (з огляду на правовий статус Держпраці та її територіальних органів), важливим є з`ясувати, серед іншого, дотримання процедури проведення цієї позапланової перевірки. У такому контексті слід зважити на те, на якій підставі призначено цю перевірку, що було предметом перевірки, чи оформлено відповідні документи на проведення позапланової перевірки, чи ознайомлений суб`єкт господарювання про проведення позапланової перевірки з її предметом.
Тобто з`ясування дотримання процедури проведення перевірки (інспекційного відвідування) є важливим питанням в аналогічних спорах.
Аналогічна правова позиція щодо необхідності з`ясування судом дотримання процедури проведення перевірки (інспекційного відвідування) також підтримана Верховним Судом у постановах від 07.06.2021 у справі № 520/1814/19, від 04.08.2021 у справі № 814/409/18, від 18.08.2021 у справі №280/2855/19 і колегія суддів не вбачає підстав для відступу від такої позиції.
Судом встановлено, що Головним управлінням керуючись абзацом 5 частини 1 статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду у сфері господарської діяльності", на підставі звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду їхнім правам від 02.02.2021, за погодженнями Державної служби України з питань праці № 809/3.1/4.1-ЗВ-21 від 10.02.2021 та від 22.02.2021, у період з 04.03.2021 року по 12.03.2021 року, відповідно до наказу від 01.03.2021 № 280-П та направлення від 01.03.2021 №150-Н проведено позаплановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки позивача, в ході якого виявлені порушення вимог трудового законодавства, наведені у таблиці Акта перевірки.
За результатами перевірки відповідачем складено Акт № 23/4.4-790 від 12.03.2021р., отриманий позивачем 23.03.2021р., також, 12.03.2021р. інспекторами праці Козачок Ю.В. та ОСОБА_7 були складені попередження №23/790/АВ/П/ПП від 12.03.2021 року та припис про усунення виявлених порушень законодавства про працю №23/4.4-790-11 від 12.03.2021 року, які вручені позивачу 15.03.2021 року.
Щодо зазначеного в акті перевірки порушення позивачем вимог ч.1 ст.38 КЗпП України в обґрунтування якого відповідач посилається на те, що при звільненні працівників за власним бажанням трудовий договір, укладений на невизначений строк, розривається працівником без письмового попередження власника або уповноваженого ним органу за два тижні. Суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 3 КЗпП України трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами, регулюються законодавством про працю.
Однак, приписами статті 38 КЗпП України зазначено, що працівник має право розірвати трудовий договір, укладений на невизначений строк, попередивши про це власника або уповноважений ним орган письмово за два тижні. У разі, коли заява працівника про звільнення з роботи за власним бажанням зумовлена неможливістю продовжувати роботу (переїзд на нове місце проживання; переведення чоловіка або дружини на роботу в іншу місцевість; вступ до навчального закладу; неможливість проживання у даній місцевості, підтверджена медичним висновком; вагітність; догляд за дитиною до досягнення нею чотирнадцятирічного віку або дитиною з інвалідністю; догляд за хворим членом сім`ї відповідно до медичного висновку або особою з інвалідністю I групи; вихід на пенсію; прийняття на роботу за конкурсом, а також з інших поважних причин), власник або уповноважений ним орган повинен розірвати трудовий договір у строк, про який просить працівник.
Аналогічна позиція викладена в пункті 4.1.4 Інструкції про порядок прийняття, переведення, звільнення та обліку кадрів на підприємствах, в організаціях, установах споживчої кооперації України затвердженою Постановою VI зборів Ради Укоопспілки XVII скликання від 03.04.2003.
Отже, установлений законом строк попередження про звільнення з роботи за власним бажанням має юридичне значення для сторін трудового договору, законом не передбачено відпрацювання двотижневого або іншого строку перед звільненням за власним бажанням.
Протягом цього строку працедавець має час знайти іншого працівника на його заміну. Водночас працівник до закінчення цього строку має упевнитися у своєму бажанні звільнитися з роботи, чи забрати подану ним заяву. В останньому випадку заява працівника втрачає свою юридичну силу і працівника не може бути звільнено відповідно до статті 38 КЗпП України.
Строк попередження про звільнення може бути скорочений, проте лише за погодженням між працедавцем і працівником. Одностороннє скорочення цього строку як працедавцем, так і працівником не допускається.
Отже, визначення дати звільнення є необхідною умовою досягнення взаємної домовленості між працівником та працедавцем, з метою дотримання прав та гарантій, встановлених трудовим законодавством.
Аналізуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що роботодавець, при звільненні за статтею 38 КЗпП України, вправі звільнити працівника з займаної посади на його прохання раніше двотижневого строку, без зазначення причин, але з зазначенням дати звільнення.
Отже роботодавець може звільнити працівника у день подачі заяви про звільнення лише за наявності такої домовленості, проте, якщо працівник про це не просить, відсутні підстави для його звільнення до закінчення двотижневого строку після подання відповідної заяви (Постанова Верховного Суду від 21.12.2020 у справі №359/6858/19).
Також, подібний правовий висновок містить постанова Верховного Суду від 04.11.2020р. у справі №753/1181/18, де зазначено, що роботодавець, при звільненні за ст.38 КЗпП може звільнити працівника з займаної посади на його прохання раніше двотижневого строку, без зазначення причин, але з зазначенням дати звільнення.
Верховний Суд вказав на те, що за змістом ст.38 КЗпП сторони трудового договору вправі домовитися про будь-який строк звільнення після подання працівником заяви про це в межах двотижневого строку. За наявності домовленості, працівника можна звільнити навіть у день подачі заяви про звільнення.
Таким чином, дослідивши зміст заяв про звільнення ( ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ), судом встановлено, що вказані особи були звільнені з підприємства за власним бажанням на підставі особистих заяв в яких зазначені бажані дати звільнення, у зв`язку з чим, у позивача були відсутні підстави для відмови працівникам в їх бажанні звільнитись в строк та з підстав, які визначені у заяві.
Щодо твердження відповідача про порушення позивачем вимог частини першої статті 50 КЗпП України; частини другої статті 65 КЗпП України; частини другої статті 30 ЗУ «Про оплату праці»; статті 106 КЗпП України, суд вважає їх помилковими та зазначає наступне.
Відповідно до пункту 1.1 Положення, медичний огляд кандидатів у водії та водіїв транспортних засобів проводиться з метою визначення придатності особи до безпечного керування транспортними засобами. Медичні огляди кандидатів у водії та водіїв транспортних засобів поділяються на: попередні, періодичні, щозмінні передрейсові та післярейсові огляди, а також позачергові огляди.
Зокрема, пунктом 1.4 Положення зазначено, що змінному передрейсовому та післярейсовому медичним оглядам підлягають водії транспортних засобів підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності, фізичних осіб-підприємців, що здійснюють перевезення пасажирів та вантажів (далі - перевізник).
Щозмінні передрейсові та післярейсові медичні огляди водіїв транспортних засобів здійснюються лікарями лікувального профілю та/або молодшими медичними працівниками з медичною освітою за спеціальністю «сестринська справа», «лікувальна справа» (далі - медичні працівники) (п.1.8 Положення).
Відповідно до п.4.1 Положення, щозмінний передрейсовий медичний огляд проводиться для водіїв транспортних засобів перевізника безпосередньо перед їх виїздом у рейс.
Приписами п.4.6 Положення зазначено, що результати проведеного передрейсового та післярейсового медичного огляду заносяться до Журналу щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв (далі - Журнал) за формою згідно з додатком 3 до цього Положення.
Як вбачається з затвердженої форми Журналу щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв - Журнал щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв не передбачає визначення часу проходження відповідних оглядів, тобто не може бути підставою для підтвердження фактичного робочого часу водіїв.
Отже, суд звертає увагу, що форма Журналу щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв є офіційно затвердженою відповідно до вимог чинного законодавства, відповідно Журнал на підприємстві ПрАТ «ЮЖКОКС», копія якого наявна в матеріалах справи та була досліджена судом, ведеться з дотриманням затвердженої форми.
У Додатку 11 до Книги обліку робочого часу (щомісяця) відображується список робітників з визначенням дат, годин з посиланням на № та дату Наказу про роботу понад встановлену тривалість робочої зміни. Оплата здійснюється у подвійному розмірі за фактично відпрацьований час.
Отже, висновки інспекторів праці стосовно того, що водії автотранспортного цеху починали денну зміну з 6-00 годин після проведення щозмінного передрейсового та післярейсового медичного огляду, яке підтверджується, начебто, відміткою у Журналі щозмінного передрейсового та післярейсового медичних оглядів водіїв, не підтверджені належними доказами. Натомість, надані позивачем докази, зокрема Книга обліку робочого часу, яка була досліджена судом під час розгляду справи спростовує вищевказані висновки відповідача.
Щодо висновків відповідача, відносно відсутності на підприємстві маршрутних (подорожних) листів для легкових автотранспортних засобів, у яких зазначено маршрут перевезення, у зв`язку з чим, на думку інспекторів це унеможливлює встановлення фактичного часу роботи працівників та відповідність його часу зазначеному в табелях обліку робочого часу, суд зазначає наступне.
Типові форми подорожніх листів, на які є посилання в Акті (п. 3.19), було скасовано 2013 році, а саме: легкового авто з 16.04.13 р. згідно з наказом Держстату від 19.03.13 р. № 95; вантажного авто з 10.12.13 р. згідно з наказом Мінінфраструктури та Мінекономрозвитку від 10.12.13р. № 1005/1454.
Крім того, у Листі державної служби статистики України від 23.07.2013 № 05.2-8/107, зазначено, що відповідно до Закону України від 05.07.2011 р. № 3565-VI "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо усунення надмірного державного регулювання у сфері автомобільних перевезень" у текстах Законів України "Про автомобільний транспорт", "Про дорожній рух" та "Про міліцію" вилучено посилання на подорожні листи будь-яких автотранспортних засобів, у тому числі вантажних автомобілів.
Отже, підприємства, які експлуатують автотранспортні засоби, мають право не виписувати водіям подорожні листи, за необхідності підприємства самостійно приймають рішення стосовно використання подорожніх листів у своїй господарській діяльності.
Таким чином, суд не приймає до уваги посилання відповідача щодо унеможливлення встановлення фактичного часу роботи працівників та відповідність його часу зазначеному в табелях обліку робочого часу при відсутності маршрутних (подорожних) листів для легкових автотранспортних засобів, у яких зазначено маршрут перевезення.
Щодо твердження відповідача відносно того, що на підприємстві позивача не ведеться облік надурочних годин водіїв автотранспортного цеху і як наслідок встановленого на підприємстві режиму роботи, понад 40 годин на тиждень працівників денної зміни, які виконують роботи з перевезення працівників ПрАТ «ЮЖКОКС», що призводить до недостовірного обліку виконуваної працівниками роботи, (пп.3.18, 3.19 Акту), суд зазначає наступне.
Наказом Держкомстату України від 05.12.2008 № 489 затверджена Форма Табелю обліку використання робочого часу (Типова форма № П-5), якою не передбачено відображення (фіксування) підготовчого періоду, часу щозмінного передрейсового та післярейсового медичного огляду водіїв.
Більш того, як встановлено судом та не заперечується відповідачем, на підприємстві ПрАТ «ЮЖКОКС» ведеться Табель обліку використання робочого часу з дотримання вимог чинного законодавства.
Крім того, пунктом 3.6 Колективного договору схваленого 29.12.2020р., копія якого наявна в матеріалах справи, між роботодавцем та трудовим колективом ПРАТ «ЮЖКОКС» по забезпеченню економічного та соціального розвитку трудового колективу і захисту прав працівників на 2021 рік встановлено, що при підсумованому обліку робочого часу вважати обліковим періодом один місяць, а не тиждень. При підсумованому обліку робочого часу оплачується, як наднормовий увесь час, відпрацьований понад установлений робочий час в обліковому періоді в подвійному розмірі окладу.
Так, судом встановлено, що на протязі січня 2021 року працівниками автотранспортного цеху понад норму тривалості робочого часу відпрацьовано:
ОСОБА_21 , водій автотранспортного засобу - автокран КРАЗ 10тн, 3,25 годин: Наказом від 13.01.2021 №73-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_21 залучався до робіт 13.01.2021 з 16-30 години до 18-15 годин та Наказом від 14.01.2021 №84-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_21 залучався до робіт 14.01.2021 з 22-00 години до 23-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за січень 2021 року відповідно нараховано 516,56 грн.
ОСОБА_19 , водій автотранспортного засобу - автопідйомник 10,5тн, 2,33 годин: Наказом від 18.01.2021 №111-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_19 залучався до робіт 18.01.2021 з 19-40 годин до 22-00 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за січень 2021 року відповідно нараховано 370,33 грн.
ОСОБА_23 , водій автотранспортного засобу - автопідйомник 10,5тн, 4 години: Наказом від 21.01.2021 №137-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_23 залучався до робіт 21.01.2021 з 16-30 годин до 20-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за січень 2021 року відповідно нараховано 635,76 грн.
ОСОБА_24 , водій автотранспортного засобу - автокран КРАЗ 10тн, 4 години: Наказом від 22.01.2021 №140-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_24 залучався до робіт 22.01.2021 з 16-30 годин до 20-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за січень 2021 року відповідно нараховано 635,76 грн.
ОСОБА_22 , водій автотранспортного засобу - мікроавтобус ГАЗ 2217-5104, 3,5 години: Наказом від 26.01.2021 №166-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_22 залучався до робіт 26.01.2021 з 16-30 годин до 20-00 години. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за січень 2021 року відповідно нараховано 364,37 грн.
ОСОБА_20 , машиніст екскаватора одноковшового 5 розряду, 4 години: Наказом від 27.01.2021 №171-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_20 залучався до робіт 27.01.2021 з 16-30 годин до 20-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за січень 2021 року відповідно нараховано 715,23 грн.
На протязі лютого 2021 року працівниками автотранспортного цеху понад норму тривалості робочого часу відпрацьовано:
ОСОБА_24 , водій автотранспортного засобу - автокран КРАЗ 10тн, 7,5 годин: Наказом від 03.02.2021 №238-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_24 , залучався до робіт 03.02.2021 з 16-30 годин до 20-30 годин та Наказом від 12.02.2021 №309-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» залучався до робіт 12.02.2021 з 16-30 годин до 20-00 годин Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за лютий 2021 року відповідно нараховано 1 125,00 грн.
ОСОБА_25 , водій автотранспортного засобу - КАМАЗ 5320 кран-ман ОМТЛ-70-02, 7,5 годин: Наказом від 10.02.2021 №283-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_25 залучався до робіт 10.02.2021 з 16-30 годин до 20-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за лютий 2021 року відповідно нараховано 600,00 грн.
ОСОБА_26 , водій автотранспортного засобу - автокран КАМАЗ 36тн, 1 годину: Наказом від 12.02.2021 №309-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_26 залучався до робіт 12.02.2021 з 16-30 годин до 17-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за лютий 2021 року відповідно нараховано 150,00 грн.
ОСОБА_19 , водій автотранспортного засобу автопідйомник 10,5тн, 3,5 години: Наказом від 12.02.2021 №309-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_19 залучався до робіт 12.02.2021 з 18-00 годин до 21-30 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за лютий 2021 року відповідно нараховано 525,00 грн.
ОСОБА_20 , машиніст екскаватора одноковшового 5 розряду, 2,5 години: Наказом від 16.02.2021 №341-Д «Про залучення та організацію робіт в надурочний час» ОСОБА_20 залучався до робіт 16.02.2021 з 16-30 годин до 19-00 годин. Відпрацьований час відображено у Книзі обліку робочого часу. Згідно до розрахункового листка за лютий 2021 року відповідно нараховано 421,88 грн.
Щодо висновків відповідача про порушення позивачем вимог ч.1 ст. 116 КЗпП України, а саме встановлено випадки проведення остаточного розрахунку не в день звільнення (п.5.23 Акту), суд зазначає наступне.
Крім того, пунктом 3.13 Колективного договору встановлено, що заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, який не перевищує 16 календарних днів, і не пізніше 7 днів по закінченню періоду, за який здійснюється виплата. Розмір заробітної плати за першу половину місяця визначається за фактично відпрацьований час із розрахунку окладу працівника. Виплата заробітної плати працівникам товариства за першу половину місяця роботи не пізніше 22 числа поточного місяця, за відпрацьований місяць не пізніше 07 числа місяця, що наступає за звітним. Наказом від 08.12.2020р. № 852 «Про строки виплати заробітної плати на 2021 рік» встановлено проведення виплати заробітної плати за першу половину січня 2021 року 20.01.2021 та другу половину місяця 05.02.2021.
Так, ОСОБА_11 , який працював на посаді водія автотранспортного засобу (легкові) автотранспортного цеху), 01.02.2021 нараховано 7 577,19 грн. - заробітна плата за січень 2021 та 13 049,24 грн. - заробітна плата за 1 робочий день та компенсація за невикористану відпустку. Загальна сума, яка належить 01.02.2021 до виплати 20 626,43 грн.
ОСОБА_17 , який працював на посаді слюсар ремонтник 6 розряду коксового цеху, 01.02.2021 нараховано 3 515,41 грн. - заробітна плата за січень 2021 та 2 463,73 грн. - заробітна плата за 1 робочий день та компенсація за невикористану відпустку. Загальна сума, яка належить 01.02.2021 до виплати 5 979,14 грн.
На підставі викладеного, суд зазначає, що підприємством проведено виплату остаточного розрахунку в повному обсязі та в строки встановлені ст. 116 КЗпП України.
Крім того, додатково суд зазначає, що відповідно до ч.1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема є- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
Приписами частини 3 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», зазначено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Отже, у направленні на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) від 01.03.2021 № 150-н, Головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області, зазначено, що під час проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі перевірки у період з 04.03.2021 по 12.03.2021 буде перевірено ПРАТ «ЮЖКОКС», з питань повноти та своєчасності проведення розрахунку при звільнені.
Таким чином, суд звертає увагу, що орган державного нагляду (контролю), в особі посадових осіб управління з питань праці Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, мав право перевіряти виключно повноту та своєчасність проведення розрахунку при звільненні, а отже питання які зазначені в Акті від 12.03.2021 № 23/4.4-790, у пункті 2.31; 3.1; 3.18; 3.19; 5.8 виходять за межи підстав перевірки.
Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.
Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.
Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.
Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
В силу вимог частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийняття оскаржуваної постанови.
Враховуючи вищевикладене, за наведених обставин суд дійшов висновку, про протиправність припису Головного управлінням Держпраці у Дніпропетровській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю №23/4.4-790-11 від 12.03.2021р. та необхідність його скасування.
На підставі викладеного, суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки вони є обґрунтованими та законними.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, сплачений судовий збір в сумі 2270,00грн. належить стягнути з Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Приватного акціонерного товариства «ЮЖКОКС».
Керуючись ст.ст.241-250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Визнати протиправним та скасувати Припис Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області про усунення виявлених порушень законодавства про працю № 23/4.4-790-11 від 12.03.2021р.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.В. Турлакова