Справа № 520/21262/21
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2021-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 листопада 2021 р. № 520/21262/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Мельников Р.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, що діє при Харківській обласній державній адміністрації, Харківської обласної державної адміністрації, третя особа: Управління соціального захисту населення адміністрації Київського району Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС (оформлене протоколом № 2 від 28.02.2020);

- зобов`язати Комісію з розгляду документів для видачі посвідчень, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи Харківської обласної державної адміністрації повернути ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , статус учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС з видачею йому посвідчення учасника ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС, категорії 1.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що вона не відповідає вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем в якості відповідачів визначено Комісію з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, що діє при Харківській обласній державній адміністрації, та Харківську обласну державну адміністрацію, однак, зі змісту позовних вимог встановлено, що позивачем не викладено позовних вимог стосовно Харківської обласної державної адміністрації.

Таким чином, усуваючи недоліки позовної заяви, позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України шляхом визначення складу учасників справи та викладення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Також, суд зазначає, що відповідно до положень пункту 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із пунктом 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до положень статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

ЄСПЛ у пунктах 37 та 38 рішення від 18 листопада 2010 року у справі "Мушта проти України" нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть звужувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. Водночас такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Однією з таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вжити заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди повинні перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

Зазначена позиція суду узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 04.12.2019 по справі №9901/325/19.

Зі змісту позову встановлено, що при зверненні до суду позивачем оскаржується рішення Комісії зі спірних питань визначення статусу осіб, які брали участь у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС оформлене протоколом № 2 від 28.02.2020.

Суд зазначає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивачем у позовній заяві вказано, що ним було отримано лист №2933-06 від 13.03.2020 року з управління праці та соціального захисту населення адміністрації Київського району Харківської міської ради на вимогу виконання листа від 11.03.2020 року №01-28/08/02/3584, з повідомленням про відмову у заміні посвідчення категорії 1 серії №096778, виданого Харківською обласною державною адміністрацією. 12.02.1998 року на ім`я позивача та вимогою вилучення та визнання не дійсним посвідчення.

При цьому, позивачем разом із позовом до суду подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку, в якій вказано, що одного дня сума виплат зменшилась і в наступні місяці не збільшувалась, а приблизно в жовтні і взагалі з пенсії стали списувати частину суми. Водночас, позивачем наголошено, що для звернення до суду потрібно зібрати усі необхідні документи, але відповідачі та третя особа нічого самостійно поштою не надсилали. Більшість поїздок позивача до відповідачів задля звернення на прийом закінчувались тим, що у прийомні часи не приймали з огляду на введення карантинних заходів, що унеможливило отримання позивачем відповідних листів, довідок, протоколів, які послугували причиною зменшення виплат. Одночасно позивачем вказано на обставини свого хворобливого стану та його погіршення, що унеможливило своєчасне звернення до суду.

Надаючи оцінку вказаній заяві позивача, суд зазначає, що хоча позивач і посилається на неодноразові звернення до відповідачів та свій хворобливий стан як на підстави, що унеможливили своєчасне звернення до суду, проте ним не надано до суду жодних доказів на підтвердження вказаних обставин, що дає підстави вважати таку заяву позивача необґрунтованою та недоведеною.

Відтак, суд вважає заяву позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку такою, що не підлягає задоволенню.

Отже, позивачу необхідно звернутися до суду із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та вказати підстави для поновлення строку з наданням відповідних доказів.

Відповідно до частини 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно ч.1 та ч. 2 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Комісії з визначення статусу осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, що діє при Харківській обласній державній адміністрації, Харківської обласної державної адміністрації, третя особа: Управління соціального захисту населення адміністрації Київського району Харківської міської ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу термін - десять календарних днів з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог Кодексу адміністративного судочинства України та визначення складу учасників справи і викладення змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів; надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку та доказів поважності причин його пропуску.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Мельников Р.В.