Справа № 160/8918/21
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 жовтня 2021 року Справа № 160/8918/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ніколайчук С.В.
03 червня 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю "Такт" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби, у якій позивач просить:
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що рішеннями Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справах, а саме: № 804/2304/18, № 160/5056/19, № 160/5232/19, № 160/6193/19, № 160/6275/19, № 160/6553/19 встановлено, що прутки з вуглецевої сталі, круглого поперечного перерізу (круг) марки сталі 09Г2С виготовлені за тими самими ГОСТами, в тому числі того самого виробника не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита. У зв`язку з набранням законної сили наведеними судовими рішеннями щодо подібного (ідентичного) товару між тими самими сторонами позивач звернувся до відповідача з заявою № 59 від 04.02.2021 року про повернення помилково та надмірно сплаченого антидемпінгового мита та ПДВ платежу за електронні митні декларації: №UA110150/2018/212107 від 23.05.2018 р., №UA110150/2018/213101 від 01.06.2018 р., №UA110150/2018/213859 від 08.06.2018 р., №UA110150/2018/213860 від 08.06.2018 р., №UA110150/2018/231615 від 14.11.2018 р.
На переконання ТОВ «Такт» товар за вказаними електронними митними деклараціями є подібним (ідентичним) товарам за електронними митними деклараціями (ЕМД), за якими Дніпропетровський адміністративний окружний суд у справах № 804/2304/18, № 160/5056/19, № 160/5232/19, № 160/6193/19, № 160/6275/19, № 160/6553/19 встановив, що вони не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита.
Позивач вказує, що відповідач листом від 19.02.2021 р. № 7.5-08-02-2/15/13/1871 протиправно відмовив у поверненні митних платежів за заявою позивача № 59 від 04.02.2021 року. Оскільки відповідач відмовив у поверненні митних платежів за поданою заявою позивача № 59 від 04.02.2021 року, позивач вважає рішення відповідача протиправним та просить його скасувати.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 червня 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 вересня 2021 року поновлено провадження у справі № 160/8918/21.
30.06.2021 року до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що Позивач звернувся до відповідача з метою здійснення митного оформлення товарів а подав митні декларації: № UA110150/2018/212107 від 23.05.2018 р., № UA110150/2018/213101 від 01.06.2018 р., № UA110150/2018/213859 від 08.06.2018 р., № UA110150/2018/213860 від 08.06.2018 р., UA110150/2018/231615 від 14.11.2018 р.
За вищезазначеними ЕМД декларантом заявлено до митного оформлення товар, що за своїм описом, кодом товару та країною походження відповідає товарам, наведеним рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28.12.2017 № АД-382/2017/4411-05 Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації в редакції рішення від 20.04.2018 р. № АД-390/2018/4411-05. Саме тому декларантом розраховані та сплачені до Держаного бюджету cуми антидемпінгового мита. Будь-яких рішень (індивідуальних актів) відповідачем за вищезазначеними митними оформленнями не приймалось.
У подальшому, позивач звернувся до відповідача з листом від 04.02.2021 №60, в якому зазначив, що антидемпінгове мито сплачено ним помилково. Про помилковість сплати позивачу стало відомо після набрання законної сили судовими рішеннями у справах №№160/1269/20, 160/8286/20,160/8245/20, 160/7929/19, 160/7634/19, 160/6553/19, предмет розгляду яких були інші митні оформлення, що були здійсненні більше ніж через рік, та які на думку позивача є ідентичними тим, за якими антидемпінгове мито ним сплачено самостійно.
Відповідач вказує, що судом у справах №№ 160/1269/20, 160/8286/20,160/8245/20, 160/7929/19, 160/7634/19, 160/6553/19 не сформульовано висновок про те, що спірний товар не є об`єктом справляння антидемпінгового мита. Судові рішення у вищезазначених справах ґрунтуються на нормі ст. 3 МКУ, відповідно до якої, у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь митного органу, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян. Преюдиційними є висновки суду щодо партій товару, митне оформлення якого здійснено за тими МД, які були предметом розгляду саме у вказаних справах, урахуванням всіх наданих за цими митними деклараціями документів.
В даному спірному випадку предметом дослідження в суді є інші митні оформлення здійснені за іншими МД (від 23.05.2018 №UA110150/2018/212107, від 01.06.2018 №UA110150/2018/213101, від 08.06.2018 №UA110150/2018/213859, від 08.06.2018 №UA110150/2018/213860, від 14.11.2018 №UA110150/2018/231615), з урахуванням всіх обставин та наданих документів саме за цими МД.
Відповідач звертає увагу на те, що згідно п.п. 14.1.115 п.14.1. ст. 14 Податкового кодексу України надміру сплачені грошові зобов`язання - це суми коштів, які на певну дату зараховані до відповідного бюджету понад нараховані суми грошових зобов`язань, граничний строк сплати яких настав на таку дату. З урахуванням того, що платником податку є саме позивач, а сплачені ним суми не перевищують суми, самостійно ним нараховані, підстави вважати ці суми помилково та/або надмірно сплаченими сумами митних платежів, на які розповсюджується дія Порядку повернення авансових платежів (передоплати) і помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 18.07.2017 № 643, відсутні.
Митні оформлення, здійсненні за іншими митними деклараціями, які були предметом розгляду у справах №№ 160/1269/20, 160/8286/20,160/8245/20, 160/7929/19, 160/7634/19, 160/6553/19 не є преюдиційними відносно митних оформлень, здійснених за митними деклараціями, які є предметом розгляду даної адміністративної справи. Предметом розгляду даної адміністративної справи є інші митні оформлення. здійснені за іншими митними деклараціями.
У зв`язку із зазначеним, виконання митницею рішень у справах №№ 160/1269/20, 160/8286/20,160/8245/20, 160/7929/19, 160/7634/19, 160/6553/19 не тягне автоматичного повернення коштів за митними оформленнями, які є предметом розгляду даної адміністративної справи.
Митні оформлення товарів, які були предметом розгляду у справах №№160/1269/20, 160/8286/20,160/8245/20, 160/7929/19, 160/7634/19, 160/6553/19 проводились із врахуванням висновків Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень департаменту податкових та митних експертиз ДФС, проте за ЕМД від 23.05.2018 №UА110150/2018/212107, від 01.06.2018 №UА110150/2018/213101, від 08.06.2018 №UА110150/2018/213859, від 08.06.2018 №UА110150/2018/213860, від 14.11.2018 №UА110150/2018/231615 дослідження на предмет ідентифікації товару не проводились.
Отже, відповідачем правомірно зазначено про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у зверненні позивача від 04.02.2021 №59, про що відповідач повідомив листом від 19.02.2021 № 7.5-08-02-2/15/13/1871.
Враховуючи наведене, у задоволенні позову відповідач просив відмовити у повному обсязі.
07.10.2021 року від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій підтримано позицію, викладену у позовній заяві.
У відповідності до п.3 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України дана справа є справою незначної складності та згідно з ст. ст. 257, 262 Кодексу адміністративного України розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідно до ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС Україна) за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч. 5 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Відповідно до ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
ТОВ «Такт» є суб`єктом зовнішньоекономічної діяльності.
Так, ТОВ «Такт» заявлено до митного оформлення товар у формі прутків з вуглецевої сталі, круглого поперечного перерізу марки сталі круг марка сталі 09Г2С різного діаметру та сплачено митні платежі за цей сортовий металопрокат, а саме:
Позивач звернувся до Дніпровської митниці Держмитслужби із заявою від 04.02.2021 року № 312, в якій просив відповідно до ст. 301 МК України, ст. 43.5 ст. 43 ПК України в строки та в порядку передбаченому законодавством здійснити перевірку митного оформлення товару за вказаними митними деклараціями.
При цьому, позивач просив митний орган здійснити перевірку факту сплати ТОВ «Такт» суми антидемпінгового мита за ними, за наслідками чого скласти та направити належному органу казначейства висновок для повернення ТОВ «Такт» помилково сплачених сум антидемпінгового мита та ПДВ, яке було нараховано на такі суми на поточний банківський рахунок позивача.
Розглянувши звернення позивача №59 від 04.02.2021 року Дніпровська митниця листом «Про розгляд звернення» від 19.02.2021 р. № 7.5-08-02-2/15/13/1871 повідомила про відсутність правових підстав для повернення митних платежів, зазначених у заяві.
Митний орган у вказаному листі зазначив, що митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється митними органами на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених Митним кодексом України для митних режимів; та заявленої мети переміщення вносяться такі відомості, у тому числі у вигляді кодів, зокрема, про нарахування митних та інших платежів, а також про застосування заходів гарантування їх сплати.
За митними деклараціями від 23.05.2018 № UA110150/2018/212107, від
01.06.2018 №UA110150/2018/213101, від 08.06.2018 №UA110150/2018/213859,
від 08.06.2018 №UA110150/2018/213860, від 14.11.2018 №UA110150/2018/231615 заявником самостійно задекларовано та сплачено антидемпінгове мито за митне оформлення металопродукції.
Відповідно до статті 356 Митного кодексу України, взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення визначальних характеристик.
З урахуванням зазначеного, проведення лабораторних досліджень товарів, випущених у вільний обіг на митній території України, є неможливим на теперішній час.
Під час митного контролю та оформлення за митними деклараціями від 23.05.2018 №UA110150/2018/212107, від 01.06.2018 №UA110150/2018/213101, від 08.06.2018 №UA 110150/2018/213859, від №UA110150/2018/213860, від 14.11.2018 №UA110150/2018/231615 та зі зверненням про повернення коштів з держбюджету, заявником не надавалися додаткові документи щодо відповідності/невідповідності фактичних показників якості металопродукції даним сертифікатів на неї/задекларованим відомостям, визначення приналежності/не приналежності імпортованих партій товарів за вказаними митними деклараціями до певного виду продукції (прокат або арматура чи катанка).
На теперішній час, заявлені до повернення у зверненні суми митних платежів за даними єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів не обліковуються як надміру сплачені за зазначеними митними деклараціями.
Враховуючи вищевикладене, підстави для повернення з Державного бюджету України грошових коштів ТОВ ТАКТ, нарахованих та сплачених за митними деклараціями від 23.05.2018 №UA110150/2018/212107, від 01.06.2018 №UA110150/2018/213101, від 08.06.2018 №UA110150/2018/213859, від 08.06.2018 №UA110150/2018/213860, від 14.11.2018 №UA110150/2018/231615, відсутні.
Отже, правомірність відмови відповідача є предметом спору у цій справі.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин, та релевантні їм джерела права.
За змістом п. 4 ч. 2 ст. 271 Митного кодексу України антидемпінгове мито застосовується в Україні як особливий вид мита.
Відповідно до ч.4 ст.275 Митного кодексу України антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
В силу п.1 ч.1 ст.289 Митного кодексу України моментом виникнення обов`язку із сплати митних платежів зокрема є момент фактичного ввезення товарів на митну територію України.
За змістом п.2 ст.1 Закону України "Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту" від 22.12.1998 року №330-XIV антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Зазначеним Законом регламентовано статус і повноваження Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі (далі - Комісія), за змістом частини п`ятої статті 5 якого Комісія у межах своєї компетенції приймає рішення, організовує та контролює їх виконання. Акти Комісії, зокрема щодо проведення антидемпінгового розслідування та застосування антидемпінгових заходів, є обов`язковими для виконання.
Частиною 1 статті 28 Закону встановлено, що попереднє або остаточне антидемпінгове мито справляється за ставкою і на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування антидемпінгових заходів.
Судом встановлено, що позивачем заявлено товар до митного оформлення шляхом електронного декларування за ЕМД №UA110150/2018/212107 від 23.05.2018 р., ЕМД №UA110150/2018/213101 від 01.06.2018 р., ЕМД №UA110150/2018/213859 від 08.06.2018 р., ЕМД №UA110150/2018/213860 від 08.06.2018 р., ЕМД №UA110150/2018/231615 від 14.11.2018 р.
Так, 28.12.2017 року Комісія розглянула подані Міністерством економічного розвитку і торгівлі України матеріали про результати антидемпінгового розслідування щодо імпорту в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації. За результатами такого розгляду Комісія зробила позитивний висновок та відповідно до статті 16 Закону прийняла рішення №АД-382/2017/4411-05, згідно з яким вирішила застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис: арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), що класифікуються згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
Згідно з рішенням Комісії №АД-382/2017/4411-05 остаточні антидемпінгові заходи застосовуються строком на п`ять років. Остаточні антидемпінгові заходи застосовуються шляхом запровадження справляння остаточного антидемпінгового мита щодо імпорту в Україну товару, опис якого зазначено вище, з Російської Федерації у розмірі 15,21 %.
20.04.2018 року (після сплати позивачем спірного мита) за результатами розгляду Комісією звернень від суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності щодо адміністрування антидемпінгового мита та надання роз`яснень опису товару, який має бути об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, до рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05 внесені зміни в частині опису товару, зокрема пункт 1 рішення Комісії від 28 грудня 2017 року викладено в такій редакції: 1. Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00.
З наведених положень слідує, що антидемпінгове мито нараховується на підставі рішення Комісії, а об`єктом його справляння є товар, що відповідає опису згідно з таким рішенням.
Так, зокрема, рішенням від 29.03.2019 р. у справі №804/2304/18 встановлено:
Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі. В судовому засіданні було встановлено, що відповідно до інвойсу №2353 від 25.02.2018 року країною походження товару є Російська Федерація, що не заперечується відповідачем. Відповідач також визнає, що ввезений товар формально підпадає в перелік кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №ад-382/2017/4411-05. Так, предметом доказування є обставина чи є спірний імпортований товар арматурою, а не катанкою (за діаметром, зовнішнім виглядом та описом, товарно-супровідними документами імпортний товар вочевидь не є катанкою) та чи є предметом регулювання рішення Комісії № АД-382/2017/4411-05 товар який не є арматурою.
Відповідно до п.5 ст.1 Закону України Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.
Відповідно до п.26 ст.1 цього Закону товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.
Так, матеріали справи містять копії технічної документації з питань класифікації металопродукції (державні стандарти, сертифікат якості, лист виробника, висновки експерта Дніпропетровської ТПП), оскільки в рішенні Комісії від 28.12.2017 р. мова введеться про застосування антидемпінгових заходів виключно до арматурного прокату (арматури) та катанки.
Таким чином, вказана обставина свідчить про те, що на момент прийняття спірного рішення в цій справі відповідач не мав чіткого критерію для відмови позивачу у митному оформленні товару, який не є арматурним прокатом (арматурою) та катанкою.
У рішенні від 29.03.2019 р. у справі №160/6275/19 встановлено:
За фізичними характеристиками спірний товар не є арматурою та катанкою походженням з Російської Федерації, оскільки не відповідає опису, який наведено у рішенні Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі №АД-382/2017/4411-05 від 28.12.2017 року (в редакції рішення від 20.04.2018 року № АД-390/2018/4411).
Рішенням Дніпропетровського адміністративного суду від 08.07.2019 р. у справі №160/5056/19 між тими самими сторонами встановлено, що прутки з вуглецевої сталі без подальшого оброблення, гарячекатані, з масовою часткою вуглецю 0,25% або більше, круглого поперечного перерізу, діаметром менш як 80 мм, без вм`ятин, ребер, канавок і інших рельєфів на поверхні, прутки використовуються для виготовлення узлів і деталей (валів, шестерен, шпинделів), які застосовуються в сільхоз машинобудуванні, ГОСТ 1050-2013, ГОСТ 2590-2006, марка сталі 45. розмір круг 24,0 мм, - 13,310 тн, розмір круг 26.0 мм, розмір круг 25.0 мм. хімічний склад: С-0,45%-0,48%; Мп-0,56%-0,62%; Зі-0,25%-0,30%; Р-0,006%-0,008%; 8-0,013%-0,015%; Сг-0,04%-0,05%; N1-0,02%; Си-0,02%; №0,008%-0,009%; Аз-0,001%; марка сталі 35. розмір круг 20,0 мм, розмір круг 25,0 мм, розмір круг 26,0 мм, хімічний склад: С-0,34%-0,36%; Мп-0,54%- 0,61%; 8і-0,22%-0,0,26%; Р-0,006%-0,007%; 8-0,013%-0,015%; Сг-0,02%-0,10%; №-0,02%; Си-0,02%-0,03%; №0,008%-0,009%; Аз-0,001%-0,002% не є об`єктом для справляння антидемпінгового мита.

У силу положень ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Судом встановлено, що за спірними МД поставлено товар, який за кодом УКТЗЕД, характеристикою, назвою та хімічним складом є таким, що поставлявся за МД у наведених рішеннях суду та відносно яких сформовані висновки про відсутність об`єкту справляння спірним митом.

З огляду на вказане та з урахуванням предмету спору у цій справі, суд виключає дослідження питання щодо віднесення товару до об`єкту справляння антидемпінговим митом в межах цієї справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 301 Митного кодексу України повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних платежів здійснюється відповідно до Бюджетного та Податкового кодексів України.

Згідно з ч. 3 ст. 301 Митного кодексу України помилково та/або надміру зараховані до державного бюджету суми митних платежів повертаються з державного бюджету в порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до пп. 17.1.10 п.17.1 ст. 17 Податкового кодексу України, платник податків має право на залік чи повернення надміру сплачених, а також надміру стягнутих сум податків та зборів, пені, штрафів у порядку, встановленому цим Кодексом.

Верховний Суд, зокрема, у постанові від 18.03.2021 року у справі № 200/10028/19-а (касаційне провадження № К/9901/20584/20) зазначив, що митне законодавство передбачає можливість виникнення правової ситуації, пов`язаної з поверненням помилково та/або надмірно сплачених митних платежів.

Якщо суд визнає рішення або дії митних органів із зазначених питань протиправними, зобов`яже вчинити певні дії відповідно до вимог митного законодавства і коли у рішенні суду буде констатована неправильність чи хибність рішень чи дій митних органів, які зумовили (призвели, потягли) помилкову та/або надмірну сплату сум митних платежів, ці платежі повертаються декларанту в порядку і на умовах, встановлених у статті 301 МК України, статті 43 ПК України, статті 45 БК України, з дотриманням процедури, врегульованої Порядком № 643.

Згідно з пунктом 1 Порядку № 643 він визначає послідовність та порядок виконання дій посадовими особами митниць Державної фіскальної служби та структурного підрозділу ДФС, до функціональних повноважень якого належить організація ведення єдиного рахунку для зарахування авансових платежів (передоплати), що вноситься підприємствами до/або під час митного оформлення, при поверненні суб`єктам господарювання та/або фізичним особам коштів авансових платежів (передоплати) та помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митницями ДФС, та пені, у тому числі у випадках, зазначених у частинах дев`ятій, десятій статті 55, частині п`ятій статті 299, частинах третій, п`ятій статті 301 Митного кодексу України, статті 43 Податкового кодексу України, частині першій статті 9 глави V Додатка A до Конвенції про тимчасове ввезення (м. Стамбул, 1990 рік), частині третій статті 11 глави II Митної конвенції про міжнародне перевезення вантажів із застосуванням книжки МДП 1975 року.

За правилами пунктів 1, 4, 5, 8 Порядку № 643 повернення з державного бюджету помилково та/або надміру сплаченої суми митних, інших платежів та пені здійснюється за заявою платника податків протягом 1095 днів від дня її виникнення.

Після реєстрації в митниці ДФС заява платника податку про повернення помилково та/або надміру сплачених сум митних, інших платежів та пені передається на опрацювання до структурного підрозділу, що виконує функції з адміністрування митних платежів митниці та підготовки висновку (далі - Підрозділ).

Підрозділ перевіряє факт перерахування суми коштів з відповідного рахунку до державного бюджету за допомогою автоматизованої системи митного оформлення та відсутність у нього податкового боргу. За результатами опрацювання готує висновок або лист про відмову в поверненні коштів з відповідним обґрунтуванням.

Митниця ДФС у строк не пізніше ніж за п`ять робочих днів до закінчення двадцятиденного строку з дня подання платником податків заяви передає висновки згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання відповідному органу Державної казначейської служби України

Згідно з частиною другою статті 45 Бюджетного кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин; далі - БК України) Казначейство України веде бухгалтерський облік усіх надходжень Державного бюджету України та за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, перерахування компенсації частини суми штрафних (фінансових) санкцій покупцям (споживачам) за рахунок сплачених до державного бюджету сум штрафних (фінансових) санкцій, застосованих такими органами за наслідками проведеної перевірки за зверненням або скаргою покупця (споживача) про порушення платником податків установленого порядку проведення розрахункових операцій.

Як встановлено судом, за наслідками розгляду звернення позивача, відповідачем не сформовано висновок, а надано відповідь, оформлену листом, зі змісту якого не видно, що питання розглянуте по суті.

Відповідач не вказав обґрунтованих підстав відмови та/або про наявність у заявах позивача недостовірних даних, про наявність у позивача податкового боргу, а відтак рішення відповідача про відмову у поверненні митних платежів, яке оформлене спірним листом не може вважатися вмотивованим.

Судом відхиляється посилання відповідача на факт сплати позивачем антидемпінгового мита та подання нової митної декларації, як на підставу для відмови у задоволенні позову, оскільки Митний кодекс України та чинне законодавство України не передбачає такої підстави для відмови.

Основною умовою повернення коштів є обов`язкова їх сплата та зарахування на рахунки відповідного бюджету.

Таким чином, повернення надмірно сплачених платежів, контроль за справлянням яких здійснюється митними органами можливо при наявності наступних чинників: наявність факту надмірної сплати коштів, звернення до митного органу платника податків, відповідно до якого останній визначається щодо напряму зарахування коштів.

Факт нарахування, сплати та зарахування антидемпінгового мита та ПДВ підтверджується належними доказами, а саме відомостями підтвердженими відповідачем (в графах 47 (СП), та В (подробиці розрахунків) за спірними митними деклараціями.

Право оскарження платником податків рішень контролюючого орану які порушують його права та інтереси передбачено і ст. 56 Податкового кодексу України.

За змістом ч.2 ст.55 Конституції України кожному гарантовано право самостійно визначати, які рішення, дії чи бездіяльність органів державної влади підлягають оскарженню в суді і кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень та протиправних дій, що узгоджується із рішенням Конституційного Суду України від 14.12.2011р. №19-рп/2011, зміст якого не забороняє звернення до суду з позовами про оскарження актів індивідуальної дії, а тому, у цьому випадку, позивач оскаржує відмову в поверненні помилково сплаченого мита оформлену листом, як єдиний спосіб відновлення порушеного справа у відносинах, які склалися між сторонами.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Підсумовуючи викладене, враховуючи, що в рішенні (листі) відповідача про відмову у поверненні митних платежів відсутні відомості про те, що товар за який сплачено антидемпінгове мито є об`єктом для його справляння, під час судового розгляду справи відповідачем на вимогу ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України не доведено суду віднесення товару до антидемпінгових, платежі були сплачені відповідно до вимог рішення Міжвідомчої комісії та оскільки судами встановлено, що рішення Міжвідомчої комісії розповсюджується виключно на арматурний прокат та катанку до якого спірний товар не відноситься та відомостей про таке в митних деклараціях не вказано, суд робить висновок про наявність підстав для повернення сплаченого позивачем антидемпінгового мита за митними деклараціями № UA110150/2018/212107 від 23.05.2018 р., № UA110150/2018/213101 від 01.06.2018 р., № UA110150/2018/213859 від 08.06.2018 р., № UA110150/2018/213860 від 08.06.2018 р., UA110150/2018/231615 від 14.11.2018 р.

Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі РуїсТоріха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною першою статті 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

В силу приписів ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частин першої - другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, які підтверджують, що відповідач діяв поза межами повноважень та спосіб, що визначений Конституцією та законами України, необґрунтовано, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, та доведеність правомірності обставин, якими позивач обгрунтовує позовні вимоги, суд зробив висновок, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Судові витрати розподіляються відповідно до ст.139 КАС України відповідно до задоволених вимог позивача.

Позивачем за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру сплачено судовий збір в розмірі 2270,00 гривень, на підтвердження чого в матеріалах справи міститься платіжне доручення № 14435 від 06.05.2021 року.

Враховуючи задоволення позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю "Такт", суд вважає за можливе присудити всі здійснені позивачем документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби і, а саме, судового збору у розмірі 2270,00 грн.

Керуючись ст. ст. 77, 78, 139, 241-246, 250, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (вул. Героїв Крут, 16-А, м. Дніпро, 49000, ) до Дніпровської митниці Держмитслужби (вул. Княгині Ольги, буд. 22, м.Дніпро, 49038, ) про визнання протиправними та скасування рішення задоволити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби від 19.02.2021 р. № 7.5-08-02-2/15/13/1871 про відмову у поверненні ТОВ «Такт» митних платежів за заявою від 04.02.2021 р. № 59.

Зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби (, вул. Княгині Ольги, 22, м. Дніпро, 49038) у відповідності до п.43.5 ст. 43 Податкового кодексу України, ст. 301 Митного кодексу України підготувати висновок із зазначенням суми митних платежів у вигляді антидемпінгового мита та податку на додану вартість які сплачені за електронними митними деклараціями № UA110150/2018/212107 від 23.05.2018 р., № UA110150/2018/213101 від 01.06.2018 р., № UA110150/2018/213859 від 08.06.2018 р., № UA110150/2018/213860 від 08.06.2018 р., UA110150/2018/231615 від 14.11.2018 р. та підлягають поверненню ТОВ «Такт» на підставі заяви від 04.02.2021 р. № 59 і передати їх згідно з реєстром висновків за відповідними платежами для виконання головному управлінню Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (вул. Героїв Крут, 16-А, м. Дніпро, 49000, ) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби (вул. Княгині Ольги, буд. 22, м.Дніпро, 49038, ) сплачені позивачем судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 2270,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук