Справа № 640/21749/20
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2021-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

03 листопада 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Мельничука В.П., Оксененка О.М., перевіривши відповідність вимогам КАС України апеляційної скарги Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ ДІМ «ОРАТА» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у м. Києві подало апеляційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2021 року.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 жовтня 2021 року відмовлено у задоволенні клопотання апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження; відмовлено у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору; апеляційну скаргу залишено без руху та надано десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, шляхом звернення до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та надання документа про сплату судового збору у встановленому законом розмірі.

Копії вказаних судових рішень вручено скаржнику 19 жовтня 2021 року.

На виконання вимог ухвали суду апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору.

В обґрунтування заявленого клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги апелянт зазначає, що вживає заходів з метою сплати судового збору, однак на момент виконання вимог ухвали ГУ ДПС у м. Києві позбавлене можливості сплатити судовий збір, оскільки зупинено операції з бюджетними коштами за всіма рахунками. Крім того, залишок коштів станом на 16.09.2021 по КЕКВ 2800 «Інші поточні видатки» становить 4880,54 грн..

Розглянувши заявлене клопотання, суд вважає, що воно не підлягає задоволенню.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Згідно з частиною 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є граничним та достатнім для усунення недоліків як позовної заяви, так і апеляційної скарги.

Колегія суддів зауважує, що доводи апелянта щодо вчинення дій з метою приведення апеляційної скарги у відповідності до вимог процесуального закону не підтверджені жодними належними та допустимими доказами.

Поруч з цим, суд зазначає, що відповідно до пункту 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 серпня 2011 року № 845, безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку. На час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника, зокрема, із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Таким чином, зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору.

Крім того, апелянт зазначає про відсутність коштів станом на 16 вересня 2021 року, разом з тим апеляційна скарга залишена без руху 13 жовтня 2021 року, а з клопотання про продовження строку для усунення недоліків скаржник звернувся 26 жовтня 2021 року, а тому виписка про залишок коштів станом 16 вересня 2021 року не є належним доказом неможливості сплати судового збору.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги відсутні.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що ним раніше було подано апеляційну скаргу, яка була повернута судом апеляційної інстанції через несплату судового збору. Стверджує, що звернення сторони із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження є підставою для прийняття апеляційної скарги до розгляду. Разом з цим вказує, що процесуальним законом визначено право сторони на повторне звернення та чітко не визначено строки на повторне звернення. Крім того, на переконання апелянта, КАС України не обмежено можливість поновити строк на апеляційне оскарження, у тому числі суб`єктам владних повноважень, з урахуванням їх «фінансової неспроможності» щодо оплати ними судового збору

Колегія суддів критично оцінює доводи апелянта про те, що звернення сторони із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду є підставою для прийняття апеляційної скарги до розгляду апеляційним судом.

Аналіз положень частини 3 статті 295, частини 3 статті 298, пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України свідчить, що у разі пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду скаржник повинен навести підстави для поновлення такого строку та обґрунтувати поважність причин такого пропуску.

В свою чергу, пропущений строк на апеляційне оскарження може бути поновлений та апеляційна прийнята судом до розгляду лише у випадку визнання судом поважними причини пропуску такого строку. Разом з тим, поважними визнаються лише ті обставини, які пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Верховний Суд в ухвалі від 22 вересня 2021 року у справі № 520/5554/2020 зазначив, що усталеною є позиція Верховного Суду щодо питання оцінки поважності причин пропуску строку через неможливість сплати суб`єктом владних повноважень судового збору з огляду на відсутність у нього коштів для здійснення таких видатків. Зокрема, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19 зазначала, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду. Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право в будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Враховуючи обставини справи, зазначену скаржником причину пропуску строку на апеляційне оскарження не можна вважати поважною, тобто такою, що не залежала від волевиявлення особи, яка оскаржує судове рішення, і пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла висновку про неповажність зазначених апелянтом причин пропуску строку на апеляційне оскарження та відсутність підстав для задоволення клопотання про поновлення такого строку.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст. 243, 298, 299, 325 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 червня 2021 року відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 08 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ ДІМ «ОРАТА» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії

Ухвала набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

Суддя В.П.Мельничук

Суддя О.М.Оксененко