Справа № 580/9066/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2021-11-02 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 листопада 2021 року справа № 580/9066/21

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали у справі № 580/8581/21

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 РНОКПП НОМЕР_1 )

до відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ ) Щербак О.І. (пров.Тихий,3А, м.Умань, Черкаська область, 20300, )

третя особа: комунальне підприємство «Уманьводоканал» Уманської міської ради (вул. М.Залізняка,16, м. Умань, Черкаська область, 20300)

про скасування постанови у ВП 63779025 з виконавчого збору, прийнято ухвалу

01.11.2021 вх.42634/21 ОСОБА_1 , звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ), старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ ) Щербак О.І., просить:

- скасувати постанову старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ ) Щербак О.І. від 23.08.2021 у виконавчому провадженні № ВП 63779025 про стягнення виконавчого збору.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, звернення до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, що має сформулюватися максимально чітко і зрозуміло, а тому, особа, звертаючись до суду із позовною заявою, повинна чітко зазначити дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень (його рішення), що порушили її право, та повинна вказати спосіб захисту свого порушеного права.

Позивачеві варто уточнити позовні вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України та необхідно зазначити зміст і характер порушеного права, яку норму порушено саме відповідачем, зміст норми, її аналіз, тлумачення та аргументи в чому саме полягає протиправність такої бездіяльності, коли цю норму застосовував (або не застосовував), до чого це призвело.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Суд звертає увагу позивача на те, що у позовній заяві варто навести свої аргументи, доводи та міркування щодо протиправної бездіяльності відповідача, зокрема, у чому саме розуміється така бездіяльність, чітко зазначити, яку саме норму (норми) порушено яким саме суб`єктом публічної адміністрації.

Позивач у порушення вимог п.4 ч.5 ст.160 не зазначив зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, у разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Верховний Суд зазначив, що обов`язком державного та приватного виконавця є вжиття всіх передбачених законом заходів для виконання судового рішення. Якщо державному чи приватному виконавцю незрозуміло рішення, порядок його виконання, то він не позбавлений можливості звернутися до суду із заявою про роз`яснення рішення суду, про встановлення порядку виконання рішення (постанова Верховного Суду від 30.06.2021 у справі № 201/12569/16 (ЄДРСР 98170467).

Рішення про витребування нерухомого майна з чужого незаконного володіння підлягає примусовому виконанню в порядку, передбаченому ст. 60 Закону № 1404 через вилучення майна в боржника та передання стягувачу предметів, зазначених у рішенні. Рішення суду, яким витребувано з володіння боржника майно і зобов`язано передати його стягувачу, є рішенням немайнового характеру та належить примусовому виконанню у порядку, передбаченому ст. 63 Закону № 1404.

У рішенні суду у справі № 925/437/19 (ЄДРСР 86989996) зазначено: відповідно до ст. 1212 та 1213 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Між сторонами справи не було продовжено дію договору № 25/2013 оренди нежитлових приміщень від 20.09.2013 ні у добровільному ні у судовому порядку. З цих підстав орендоване майно підлягає безумовному поверненню відповідачем балансоутримувачу цього майна (як передбачено п. 2.3. договору).

Виконання рішення господарського суду провадиться на підставі виданого ним наказу, що є виконавчим документом. Відповідно до судового наказу від 21.09.2020 у справі № 925/437/19 на виконання рішення господарського суду Черкаської області від 09.01.2020: зобов`язано фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 повернути комунальному підприємству «Уманьводоканал» Уманської міської ради (балансоутримувачу) по акту прийому-передачі нежитлове приміщення - споруду каналізаційно-насосної станції «Островського», площею забудови 236,8 кв. м, площа приміщень 187,4 кв. м, за адресою: АДРЕСА_2 (ЄДРСР 93072000).

В обґрунтуванні позову йдеться про помилковість судового рішення, яке не надано до матеріалів як таке, що набрало законної сили та/або про результати його перегляду судом касаційної /апеляційної інстанції щодо способу захисту та/або щодо зміни способу виконання та/або роз`яснення судового рішення.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються виклад обставин, якими позивач обґрунтовує вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Позивач як боржник не позбавлений права знайомитись з матеріалами виконавчого провадження, проте доказів не надано щодо авансового внеску сплаченого стягувачами (до заяви про примусове виконання рішення стягувач додає квитанцію про сплату авансового внеску, що не надана як доказ щодо рішенням немайнового/майнового характеру та/або доказ про звільнення стягувача від сплати).

Згідно з частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Верховний Суд у постанові від 23.04.2020 у справі №813/3756/17 досліджував питання строків звернення до адміністративного суду і зазначив, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, день винесення рішення, яке оскаржується, якщо воно приймалося за участю особи, або день вчинення дії, яка оскаржується, якщо особа була присутня під час вчинення цієї дії.

Суд поновлює або продовжує процесуальний строк, якщо визнає поважною причину пропуску даного строку (поважність причин повинен доводити позивач). Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Суд не визнає поважною причиною пропуску строку звернення до суду з тих підстав, що ухвалу від 04.10.2021 позивач отримав 19.10.2021, позаяк це не свідчить про обґрунтування причин пропуску строків: позивач не позбавлений права «моніторити» ЄДРСР. Велика Палата Верховного Суду відхилила як неприйнятне посилання на те, що чинне законодавство не покладає на особу обов`язок слідкувати (моніторити) за інформацією на вебсайті (провадження № 11-95сап20, № 11-136сап20, № 11-20сап21). Верховний Суд 15.07.2020 у справі № 480/1449/18 зазначає, що звернення до іншого суду з порушенням правил юрисдикції не є безумовною підставою для визначення, що строк звернення до належного суду пропущено з поважних причин.

За загальним правилом, перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку і виходить з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для позивача на вчинення дій.

Позивачем не надано до суду обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з підтвердженням доказами поважності причин.

Зміст вимог позовної заяви необхідно сформувати відповідно до п.п. 2, 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 та ст.5 КАС України.

Відповідно до ч.4. ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Додані до позову фотокопії документів належним чином не засвідчені (відсутня дата засвідчення).

Відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивач у позовній заяві не зазначає про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Суд встановив, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України, тому має бути залишена без руху на підставі ч.1 ст.169 КАС України.

Керуючись статтями 2, 5, 6-16, 19, 123, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, старшого державного виконавця відділу державної виконавчої служби у місті Умані Уманського району Черкаської області Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ ) Щербак О.І., третя особа: комунальне підприємство «Уманьводоканал» Уманської міської ради про скасування постанови у ВП 63779025 з виконавчого збору залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви десять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом надання: позовної заяви із уточненими позовними вимогами та підтвердженням доказами з огляду на критерії частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, належного засвідчення копій документів, обґрунтованого клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, оформлення позовної заяви відповідно до вимог ст.160,161 КАС України.

У разі невиконання вимог ухвали позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА