Справа № 580/9149/21
Суддя: Лариса ТРОФІМОВА
Дата ухвалення: 2021-11-03 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

03 листопада 2021 року справа № 580/9149/21

м. Черкаси

Суддею Черкаського окружного адміністративного суду Трофімовою Л.В. перевірено матеріали адміністративного позову у справі № 580/9149/21

за позовом ОСОБА_1 [ АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ]

до П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) [вул.Різницька,13/15, м.Київ, 01011], Офісу Генерального прокурора [вул.Різницька,13/15, м.Київ, 01011, ], Черкаської обласної прокуратури[бул.Шевченка,286, м.Черкаси, 18002, ]

про визнання протиправним та скасування рішення, скасування наказу, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, прийнято ухвалу.

02.11.2021 вх. 42873/21 ОСОБА_1 (представник - адвокат Бобер Д.О. на підставі ордеру), звернувшись до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), Офісу Генерального прокурора, Черкаської обласної прокуратури, просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) Офісу Генерального прокурора від 13.09.2021 №41 «Про неуспішне проходження прокурором атестації»;

- зобов`язати П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) Офісу Генерального прокурора включити ОСОБА_1 до графіка складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника Черкаської обласної прокуратури від 21.10.2021 №634 к про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора Черкаської місцевої прокуратури Черкаської області;

- поновити ОСОБА_1 на посаді прокурора Черкаської місцевої прокуратури Черкаської області з 03.11.2021;

- стягнути з Черкаської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 03.11.2021 до моменту фактичного поновлення на публічній службі;

- стягнути з Черкаської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати витрат на професійну правової допомогу;

- рішення у частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць допустити до негайного виконання.

Додатково у порядку підготовки справи до судового розгляду позивач просить у особи, яка не визначена учасником справи ТОВ САЙМЕТРІКС-УКРАЇНА (без зазначеного коду ЄДРПОУ і без вказаної кількості аркушів додатків адвокатських запитів), у П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) та Черкаської обласної прокуратури (без вказаної кількості аркушів додатків адвокатських запитів кому направлених) витребувати документи, тому клопотання не відповідає вимгам КАС України і є передчасним (у додатках до позову є опис щодо адвокатського запиту від 28.10.2021 до п`ятої кадрової комісії).

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Вивчивши матеріали позовної заяви, варто зазначити, що вона не відповідає вимогам статті 160, 161 КАС України, тому повинна бути залишена без руху для усунення недоліків, з огляду на таке.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічноправових спорах щодо оскарження рішень атестаційних, конкурсних комісій та інших подібних органів, рішення яких є обов`язковими для органів державної влади, органів місцевого самоврядування, інших осіб (п. 9 ч. 1 ст. 19 КАС України).

Верховний Суд у справі №120/3458/20-а за позовом до Офісу Генерального Прокурора зазначив (п.50, п.65): рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації є законодавчо визначеною підставою для звільнення прокурора з посади, тобто спричиняє для особи негативні юридичні наслідки у вигляді її звільнення з публічної служби. Верховний суд відхилив доводи відповідача про те, що суд не наділений повноваженнями здійснювати оцінку рішенням кадрових комісій за результатами атестації, зокрема на предмет дотримання прокурором правил професійної етики, доброчесності та рівня його професійної компетентності (п.62).

Згідно з частиною 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено право кожної особи в порядку, встановленому цим Кодексом, звернення до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Обираючи конкретний спосіб захисту, позивачем не зазначено про яке порушене право та інтерес йдеться, якщо не зазначено порушення якого нормативно-правового акта допущено у контексті бездіяльності (чи дій) у зв`язку із обранням способу захисту, що не відповідає статті 5 КАС України - зобов`язати П`ятнадцяту кадрову комісію обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих) Офісу Генерального прокурора включити та у контексті скасування індивідуального акта від 21.10.2021 №634 к про звільнення за чинності іншого наказу від 02.11.2021 №657к щодо зміни дати звільнення без обґрунтування і надання відповідних підтвердних документів (засвідчених копій листків непрацездатності та/або відповідної довідки).

Відповідно до постанови Верховного Суду України від 24.11.2015 у справі №п/800/259/15 бездіяльність - це триваюча пасивна поведінка суб`єкта, що виражається у формі невчинення дії (дій), яку він зобов`язаний був і міг вчинити.

Великою Палатою Верховного Суду у справі №640/7310/19 (ЄДРСР 94394125) зазначено: особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать. Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право. Зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Позивачеві варто уточнити позовні вимоги відповідно до частини 1 статті 5 КАС України з урахуванням розмежування оскарження індивідуальних актів, дій чи бездіяльності та їх правових наслідків.

Згідно з пунктами 4, 5, 9 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві має бути зазначений зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суд звертає увагу позивача на те, що у позовній заяві варто навести свої аргументи, доводи та міркування щодо "протиправного позбавлення правомірного очікування на повторне складання іспиту" та протиправної бездіяльності/дій кожного із відповідачів як суб`єктів владних повноважень, зокрема, у чому саме розуміється така бездіяльність чи дії, чітко зазначити, яку саме норму (норми) порушено яким саме суб`єктом публічної адміністрації щодо акта індивідуальної дії у контексті реалізації якого (яких) саме принципів належного врядування у контексті критеріїв оцінки відповідно до частини 2 статті 2 КАС України.

Письмові докази подаються в оригіналі або належним чином засвідчені копії, якщо інше не визначено Кодексом адміністративного судочинства України. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина 2 статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України).

Кодексом адміністративного судочинства України (частини 4, 5 статті 94) передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено у порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, що знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Представником позивача надано до суду копію паспорта, де вказана дата з виправленням без вчинення відповідного запису щодо правильної дати засвідчення документа.

Позов підписано представником позивача адвокатом Д.Бобер, проте не дотримано вимог Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», де визначено як правильно оформляти реквізити документів.

Відповідно до частини 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позові представник позивача стверджує, що про прийняте рішення (номер і дата не зазначені) позивачку повідомлено електронною поштою листом від 23.11.2020, проте не аргументує який саме суб`єкт владних повноважень з якої офіційної чи іншої пошти здійснив таке повідомлення.

Електронні докази подаються в оригіналі або в електронній копії. Копію електронного доказу необхідно засвідчити електронним цифровим підписом, а також вказати наявність оригіналу такого доказу чи його місцезнаходження.

Документ, що передається через ланцюг чи систему пристроїв, проходить низку копіювань (функціонал мереж), тому під час оцінювання такого доказу суддя повинен бути впевнений, що файл не змінювався під час транспортування.

Верховний Суд 15.11.2018 у справі №524/5536/17 зазначив, що якщо постанова про притягнення особи до відповідальності не містить посилань на технічний засіб, за допомогою якого здійснено правопорушення, цей доказ є неналежним.

Електронні докази - це засіб доказування, що повинен бути оформлений таким чином, щоб сприяти всебічному та повному розгляду справи.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувані порушення були обґрунтованими.

Суд зазначає, що позивач просить стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу, проте не надає розрахунку з обґрунтуванням, .

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суд, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 2, 6-16, 19, 160, 161, 169, 241, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву за позовом до П`ятнадцятої кадрової комісії обласних прокуратур з атестації прокурорів місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів (на правах місцевих), Офісу Генерального прокурора, Черкаської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування рішення, скасування наказу, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу залишити без руху.

Надати позивачеві для усунення вказаних вище недоліків позовної заяви п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали.

Позивачем вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом: обгрунтування змісту і характеру порушеного права позивачки кожним із відповідачів з урахуванням критеріїв оцінки рішень/дій/бездіяльності відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням способу захисту згідно статті 5 КАС України; належно засвідченої копії паспорта позивачки; надання відповідних доказів / документів на підтвердження порушеного права; розрахунків суми до стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та правничої допомоги (на думку представника позивача - витрат на професійну правову допомогу) .

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде повернута позивачеві.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та не оскаржується.

Суддя Лариса ТРОФІМОВА