Справа № 440/3192/20
Суддя: Присяжнюк О.В.
Дата ухвалення: 2021-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 р.Справа № 440/3192/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Присяжнюк О.В.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Мироненко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.04.2021 р. (ухвалене суддею Алексєєвою Н.Ю., повний текст якого складено 26.04.2021 р.) по справі № 440/3192/20 за позовом Акціонерного товариства "Полтаваобленерго" до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО» (в подальшому АК «ПОЛТАВАОБЛЕНЕРГО») звернулося до суду з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якому просило: визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуги (в подальшому НКРЕКП) № 1114 від 11.06.2020 р. про накладення на підприємство штрафу за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання в повному обсязі

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.04.2021 р. позов задоволено частково, а саме: визнано протиправним та скасовано пункт 1 постанови Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1114 від 11.06.2020 р. "Про накладення штрафу на AT "Полтаваобленерго" за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання"; в іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 21.04.2021 р., відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та ухвалити нове рішення про відмову в позові в цій частині.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на порушення норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, а саме, Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Закону України «Про ринок електричної енергії», Кодексу адміністративного судочинства України та на не відповідність висновків суду обставинам справи.

Позивач подав до суду апеляційної інстанції письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

У судовому засіданні представник апелянта підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

У судовому засіданні представники позивача проти задоволення апеляційної скарги заперечували та просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Суд, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судовим розглядом встановлено, що позивачем розроблено Інвестиційну програму на 2019 рік, погоджену 05.08.2019 р. Міністерством енергетики та вугільної промисловості України, 17.09.2019 р. схвалену постановою НКРЕКП та 23.09.2019 р. затверджену головою правління АТ "Полтаваобленерго".

23.01.2020 р. позивачем подано до НКРЕКП звіт щодо виконання Інвестиційної програми АТ «Полтаваобленерго», що підтверджується супровідним листом № 05-45/1299.

Судовим розглядом встановлено, що начальником Головного управління контррозвідувального захисту інтересів держави у сфері економічної безпеки Служби безпеки України направлено до НКРЕКП звернення № 8/2/3-2759 від 15.04.2020 р. щодо можливого подання АТ «Полтаваобленерго» до НКРЕКП недостовірних даних, зазначених товариством у звіті щодо виконання інвестиційної програми за 2019 рік.

На підставі постанови НКРЕКП від 22.04.2020 р. № 859 «Про проведення позапланової виїзної перевірки позивача та посвідчення про проведення позапланової виїзної перевірки № 141 від 22.04.2020 р. фахівцями відповідача проведено позапланову виїзну перевірку АТ «Полтаваобленерго» щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства та ліцензійних умов з розподілу електричної енергії за період з 01.01.2019 р. по 20.01.2020 р., за результатами якої складено акт позапланової виїзної перевірки від 12.05.2020 р. № 131.

Висновками вищевказаного акту перевірки встановлені наступні порушення: пп. 5 п. 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП № 955 від 04.09.2018 р., у частині виконання вимог: п. 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні; п. 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс; п. 4.4 глави 4 в частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків; пп. 43 п. 2.2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати інвестиційну програму в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування згідно із схваленою НКРЕКП інвестиційною програмою.

На підставі висновків вищевказаного акту перевірки на засіданні комісії, у формі відкритого слухання прийнято постанову № 1114 від 11.06.2020 р. «Про накладення штрафу на АТ «Полтаваобленерго» за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії та здійснення заходів державного регулювання», якою: на позивача накладено штраф у розмірі 1700000 грн. за порушення Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії; Департаменту із регулювання відносин у сфері енергетики, відповідно до п.п. 1,13 ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»: підготувати та винести на засідання НКРЕКП, що проводитиметься у формі відкритого слухання, проект рішення щодо встановлення (перегляду) тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» шляхом його зміни в бік зменшення на суму профінансованих та неосвоєних коштів у розмірі 22354,67 грн. (без ПДВ); при наступному встановленні (перегляді) тарифу на розподіл електричної енергії АТ «Полтаваобленерго» опрацювати питання щодо застосування до ліцензіата положень пункту 7.15 глави 7 Порядку встановлення (формування) тарифів на послуги з розподілу електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 05.10.2018 р. № 1175, за надання до НКРЕКП недостовірної інформації щодо здійснення ліцензованої діяльності, факт якої підтверджено Актом, складеним за результатами проведення позапланового виїзного заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері енергетики та Ліцензійних умов провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії від 12.05.2020 р. № 131.

Не погоджуючись із вищевказаною постановою, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої виходив з того, що відповідач при накладенні на позивача штрафу порушив засади пропорційності, ефективності, розумності та не врахував всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно із ст. 2 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», що регулятор здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг, зокрема у сфері енергетики: діяльності з виробництва, передачі, розподілу, постачання електричної енергії; діяльності з організації купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку, забезпечення купівлі електричної енергії за "зеленим" тарифом, трейдерської діяльності; діяльності з транспортування, розподілу, зберігання (закачування, відбору), надання послуг установки LNG, постачання природного газу; діяльності з транспортування нафти, нафтопродуктів та інших речовин трубопровідним транспортом.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом. Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Перевірка проводиться на підставі рішення Регулятора. Для проведення перевірки створюється комісія з перевірки, що складається не менш як із трьох представників центрального апарату та/або територіальних органів Регулятора.

За результатами перевірки складається акт у двох примірниках, який підписується членами комісії з перевірки. У разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом. Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки є: подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю; обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав; обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов; перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок; перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах. Під час проведення позапланової виїзної перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні на проведення перевірки. Строк проведення позапланової виїзної перевірки не може перевищувати 10 робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - трьох робочих днів. У разі великих обсягів перевірки за рішенням Регулятора строк проведення позапланової виїзної перевірки може бути збільшений до 20 робочих днів, а для суб`єктів малого підприємництва - до п`яти робочих днів з внесенням відповідних змін до посвідчення на проведення перевірки. Рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.

Постановою НКРЕКП № 428 від 14.06.2018 р. затверджено Порядок контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов (в подальшому Порядок № 428) (в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно із пунктом 7.1 розділу 7 Порядку № 428, за результатами проведених планових та позапланових перевірок складається акт перевірки за формою, наведеною в додатку 18 до Порядку. Форма акта перевірки є уніфікованою формою. Переліки питань перевірки є однаковими для суб`єктів господарювання всіх ступенів ризику, щодо яких здійснюються заходи державного контролю. В акті планової перевірки відображається інформація з перевірки питань, визначених переліками питань для відповідних сфер енергетики та комунальних послуг (додатки 4 - 17). В акті позапланової перевірки відображається інформація з перевірки питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такої перевірки, а в разі виявлення порушення - його детальний опис з посиланням на відповідну норму законодавства та/або ліцензійних умов. Отримані від уповноважених осіб ліцензіата в ході перевірки документи, пояснення з питань, що стосуються предмета перевірки, долучаються до акта перевірки у вигляді додатків.

Пунктом 7.4. розділу 7 Порядку № 428, у разі виявлення порушень, акт про результати перевірки вноситься на засідання НКРЕКП, що проводиться у формі відкритого слухання, не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання від ліцензіата, діяльність якого перевірялася, письмових пояснень та обґрунтувань до акта перевірки, але не пізніше тридцяти робочих днів з дня отримання ліцензіатом акта про результати перевірки. Письмові пояснення та обґрунтування є невід`ємною частиною акта перевірки.

За результатами розгляду приймається рішення про застосування до ліцензіата санкцій, заходів державного регулювання, передбачених законами України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», «Про ринок природного газу» та «Про теплопостачання».

Відповідно до п. 10.1 розділу 10 Порядку № 428, у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг та/або ліцензійних умов, НКРЕКП розглядає на засіданні, що проводиться у формі відкритого слухання, питання відповідальності ліцензіата та приймає рішення про застосування до нього санкцій, з дотриманням принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно із ч. 1 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», суб`єкти господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть відповідальність за правопорушення у сферах енергетики та комунальних послуг, визначені законами України «Про природні монополії», «Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу», «Про ринок електричної енергії», «;Про ринок природного газу», «;Про трубопровідний транспорт», «;Про теплопостачання», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг» та іншими законами, що регулюють відносини у відповідних сферах.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді накладення штрафу (п. 2 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»).

Згідно із ч. 3 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг»), у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Відповідно до ч. 4 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України «Про ринок електричної енергії», «Про природні монополії», «Про питну воду та питне водопостачання», «Про ринок природного газу», «Про теплопостачання».

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» , порушення ліцензіатами відповідних ліцензійних умов провадження господарської діяльності є правопорушенням на ринку електричної енергії.

Відповідно до пп. «б» п. 4 ч. 4 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» , у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії Регулятор приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у розмірі від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян за порушення ліцензійних умов провадження відповідного виду господарської діяльності на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню.

Вичерпний перелік вимог, умов і правил, обов`язкових для виконання під час провадження ліцензованої діяльності, визначаються Ліцензійними умовами провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, затвердженими Постановою НКРЕКП № 1470 від 27.12.2017 р. (в подальшому- - «Ліцензійні умови»).

На виконання підпункту 5 пункту 2.2 розділу 2 Ліцензійних умов, при провадженні ліцензованої діяльності, ліцензіат повинен виконувати рішення НКРЕКП у строки, встановлені відповідним рішенням та законодавством. Також, на виконання підпункту 43 вказаного пункту, ліцензіат зобов`язаний виконувати схвалену НКРЕКП інвестиційну програму в повному обсязі, відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт та обсягів фінансування.

Судовим розглядом встановлено, що висновок акту перевірки про порушення АТ «Полтаваобленерго» підпункту 5 пункту 2.2 глави 2 Ліцензійних умов з розподілу електричної енергії щодо обов`язку ліцензіата виконувати рішення НКРЕКП у відповідні строки, зокрема Порядком розроблення та подання на затвердження планів розвитку систем розподілу та інвестиційних програм операторів систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 04.09.2018 р. № 955 ( в подальшому Порядок № 955) у частині виконання вимог: пункту 4.1 глави 4 щодо зобов`язання ліцензіата виконувати схвалені НКРЕКП ПРСР/ІП в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні, пункту 4.2 глави 4 щодо введення в експлуатацію об`єктів відповідно до вимог чинного законодавства та прийняття їх на баланс, пункту 4.4 глави 4 у частині самостійного перерозподілу фінансування вартості заходів, передбачених схваленою інвестиційною програмою, при зміні вартості виконання заходів понад п`ять відсотків, зроблений відповідачем на підстав невиконання, на його думку, 9 заходів І розділу Інвестиційної програми, фінансування по яким у 2018 - 2019 роках склало 102377,37 грн.: п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-6 кВ Ф- "Роєво" від ПС 35/6 кВ "К.Потоки": Встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМR02 R0001 з SD карткою (Rel.11.PLC) на ПС 35/6 кВ "К.Потоки" у зв`язку з виконанням робіт з монтажу обладнання у 2020 році; п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВЛ-2 "Липове" від ПС 35/10 кВ "Тимошівка": Встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМR02 R001 з SD карткою PLC(НМІ) Lісепсе ореn DР на ПС 35/10 кВ "Тимошівка" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році; п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВ Л-4 "Елеватор" від ПС 154/35/10 кВ "Глобино": Встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМR02 R0001 з SD карткою PLC(НМІ) Lісепсе ореn ОР на ПС 154/35/10 кВ "Глобино" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році; п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВ л-4 "Декабристи" ПС "В.Сороченці" 35/10 кВ: встановлення реклоузерів на повітряній лінії та центрального процесора 560СМНR02 R0001; Реl.11НМІ Lісепсе ореn DР , SD на ПС "В. Сороченці" 35/10 кВ" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році; п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення ПЛ-10 кВ л-2 "Білики" ПС 330 кВ "Миргород": встановлення реклоузера на повітряній лінії" у зв`язку з монтажем обладнання у 2020 році; п. 1.1.2.3.1 "технічне переоснащення електричних мереж 0,38 і 10 кВ від ТП 479 в с. Затурино Полтавського району Полтавської області" у зв`язку зі частковим монтажем обладнання у 2020 році; п. 1.1.5.1.1 "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка" у зв`язку з невиконанням в повному обсязі заходу в частині улаштування асфальтної дороги та благоустрою майданчика; п. 1.1.5.1.2 "технічне переоснащення трансформаторної підстанції "Хорол" 110/10 кВ (частково)" у зв`язку зі частковим монтажем обладнання у 2020 році; п. 1.1.5.1.4 "реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" (частково)" у зв`язку зі здійсненням часткової закупівлі обладнання та його монтажу в 2020 році.

Як вбачається з акту перевірки, Ліцензіатом станом на 23.01.2020 р. не виконано (профінансовано та не освоєно) 9 заходів ІП на 2019 рік на суму 22354,47 тис грн. (без ПДВ), по яким плановий обсяг фінансування у 2018-2019 роках становив 103121,90 тис грн (без ПДВ) та фактично здійснено фінансування у 2018-2019 роках на суму 102377,37 тис грн (без ПДВ)., станом на 27.04.2020 р. (початок позапланової перевірки АТ «Полтаваобленерго») сума профінансованих та не освоєний коштів становить 2015,89 тис грн. (без ПДВ).

Комісія з перевірки на підставі аналізу первинних документів, що підтверджують виконання Інвестиційної програми товариства за 2019 рік та з виїздом на місце розташування об`єктів виявила, що протягом 2019 року АТ «Полтаваобленерго» фактично профінансовано заходів ІП на загальну суму 173253, 94 тис. грн. (без ПДВ), що підтверджується наданими платіжними дорученнями, та складає 94,2% від запланованої суми (183838,00 тис. грн. (без ПДВ)), при цьому рівень освоєння коштів по факту склав 199209,82 тис. грн. (без ПДВ) (з урахуванням здійсненого авансування згідно ІП 2018 року) або 114,98% від загальної суми фінансування, у той час, як відповідно до наданого до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Полтавській області Звіту щодо виконання ІП освоєння коштів зазначено у сумі 208 411,08 тис. грн. (без ПДВ).

Станом на момент проведення перевірки залишився не виконаним захід ІП, по якому здійснено фінансування на суму 48310,09 тис. грн. (без ПДВ), п. 1.1.5.1.1 «Технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Карлівка», сума профінансованих та не освоєних коштів склала станом на 31.12.2019 р. - 2 605,89 тис. грн (без ПДВ) та на 27.04.2020 р.- 2015,89 тис. гри (без ПДВ).

Також, комісією з перевірки встановлено перевищення позивачем фізичних обсягів над плановими по 3 заходах ІП більше 5% на суму 791,72 тис. грн (без ПДВ), а саме: "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка" перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 772,04 тис. грн (без ПДВ) (плановий обсяг фінансування заходу ІП на 2019 рік - 26533,06 тис. грн (без ПДВ), фактично профінансовано 28 631,75 тис. грн (без ПДВ)), "технічне переоснащення ПС 35/10 кВ "Іванове Селище" в с. Ів. Селище Глобинського району Полтавської області" перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 17,31 тис. грн (без ПДВ) (плановий обсяг фінансування заходу ІП на 2019 рік - 1 504,11 тис. грн (без ПДВ), фактично профінансовано 1 596,62 тис. грн (без ПДВ)); "технічне переоснащення трансформаторної підстанції 35/10 кВ "Тимошівка" в с. Тимошівка Глобинського району Полтавської області перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 2,37 тис. грн (без ПДВ) (плановий обсяг фінансування заходу ІП на 2019 рік - 1091,31 тис. грн (без ПДВ), фактично профінансовано 1 148,24 тис. грн (без ПДВ)).

Відповідно до пунктів 4.1, 4.2, 4.6 розділу 4 Порядку № 955, ліцензіат зобов`язаний виконувати схвалені НКРЕКП інвестиційні програми в повному обсязі відповідно до запланованих етапів, обсягів робіт у кількісному вираженні та обсягів фінансування у вартісному вираженні.

Виконаними вважаються об`єкти, які введені в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, прийняті на баланс та щодо яких здійснено повне фінансування. Роботи, які мають перехідний характер, вважаються виконаними, якщо по них складено акти виконаних робіт та/або акти приймання-передавання згідно з умовами відповідного договору та здійснено оплату відповідно до цих актів або здійснені авансові платежі, якщо це передбачено схваленою інвестиційною програмою.

Профінансованими вважаються заходи ІП, щодо яких здійснено фактичну оплату грошовими коштами.

Судовим розглядом встановлено, що роботи з встановлення реклоузерів на повітряній лінії та виконання робіт з технічного переоснащення електричних мереж в с. Затурино Полтавського району виконувалися ТОВ «Полтавапрофенерго», згідно із договорами підряду № 2571 від 13.08.2019 р.

Виконання підрядною організацією та приймання будівельно-монтажних робіт позивачем здійснено у 2019 році та частково у 2020 році, що підтверджується накладними, актами приймання-передачі матеріалів до монтажу, актами приймання виконаних робіт, платіжними дорученнями, актами приймання-здачі технічно переоснащених або замінених складових частин об`єктів електричних мереж, копії яких знаходяться в матеріалах справи. Обладнання та матеріали передано підрядній організації для монтажу у 2019 році, що підтверджується актами прийому-передачі за вказаний рік.

Постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406 затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, до яких згідно п. 22 віднесено роботи з реконструкції або технічного переоснащення електричних мереж напругою не вище 10 кВ (лінії електричних мереж, трансформаторні підстанції, об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури).

Вищезазначені роботи по об`єктах Інвестиційної програми 2019 року виконувались за титулом технічне переоснащення та не потребують прийняття в експлуатацію згідно з Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, та прийняті, відповідно до чинних вимог бухгалтерського та податкового обліку, на баланс позивача.

Отже, позивачем були виконані всі зобов`язання в повному обсязі та, як наслідок, вищевказані заходи Інвестиційної програми 2019 року були виконані АТ «Полтаваобленерго» до кінця 2019 року.

Судовим розглядом встановлено, що захід "реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" є перехідним та передбачається його реалізація протягом 2017-2020 років. Реалізація проекту в рамках ІП 2019 року передбачала часткову закупівлю обладнання РЗА, ТН, ТС та роботи з їх монтажу.

Згідно із пояснювальною запискою до ІП 2019 року, реалізація у повному обсязі підрядним способом проекту "Реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" можлива за 66 882,23 тис. грн (без ПДВ). Відповідно до проектно-кошторисної документації тривалість робіт по об`єкту "Реконструкція ВРП-110 кВ ПС 110/10 кВ "Супрунівка" складає 48 місяців (2017-2020 роки).

Фактичне фінансування даного заходу склало 59524,02 тис. грн. (без ПДВ), в т.ч. по роках: 2017 рік - 24692,33 тис. грн. (без ПДВ); 2018 рік - 25588,74 тис. грн. (без ПДВ); 2019 рік - 9075,29 тис. грн (без ПДВ); 2020 рік - 167,66 тис. грн. (без ПДВ) дофінансування заходів 2019 року.

Під час перевірки комісією виявлено, що сума профінансованих та не освоєних коштів станом на 31.12.2019 р. становила 9075,29 тис. грн. (без ПДВ).

Відповідно до актів за формою 03-2 від 31.01.2020 р. здійснено часткову закупівлю обладнання РЗА, ТС, ТН та роботи з їх монтажу на суму 9 242,95 тис. грн (без ПДВ).

На момент проведення перевірки роботи передбачені ІП на 2019 рік виконані в повному обсязі згідно проектної документації та встановлено відповідність встановленого обладнання проектній документації та акту вартості устаткування, наданих позивачем.

Захід "технічне переоснащення трансформаторної підстанції "Хорол" 110/10 кВ (частково)" є також перехідним та передбачається його реалізація протягом 2018-2020 років. Реалізація проекту в рамках ІП 2019 року передбачала виконання робіт щодо технічного переоснащення, а саме: заміну ВД і КЗ - 110 кВ на елегазовані вимикачі типу GL -312 F1 - 2шт; заміна вимикача МКП - 110 кВ на елегазовий GL -312 F1- 1 шт; встановлення триполюсних роз`єднувачів 110 кВ - 10 шт.; заміна розрядників 110 кВ та 35 +15 кВ; реконструкцію РЗА підстанції

Згідно із пояснювальною запискою до ІП 2019 року, загальна кошторисна вартість по проекту складає - 37409,27 тис. грн. (без ПДВ).

Фактичне фінансування даного заходу склало 34156,14 тис. грн. (без ПДВ), в т.ч. по роках: 2018 рік (оплата авансу) - 15410,43 тис. грн. (без ПДВ); 2019 рік - 18 745,71 тис. грн. (без ПДВ).

У 2020 році було виконано: організацію ВЧ-канала для диференційно-фазного захисту ПЛ-110 кВ «Хорол -Клепані» на ПС 110/10 кВ «Клепані»; улаштування опалення та кондиціонування приміщень ЗПК та ЗРП-10 кВ; монтаж релейного захисту і автоматики та вторинних з`єднань обладнання; демонтажні роботи по ВРП-110 кВ; монтаж електроосвітлення приміщень ЗПК та ЗРП-10 кВ та ВРП-110 кВ; монтаж заземлюючого пристрою; демонтажні роботи на РП-10 кВ; монтаж кабельних каналів.

Виконання робіт підтверджується актами приймання будівельних робіт за 2019 рік та актами приймання будівельних робіт за 2020 рік.

На момент проведення перевірки роботи передбачені ІП на 2019 рік виконані в повному обсязі згідно проектної документації та встановлено відповідність встановленого обладнання проектній документації та акту вартості устаткування, наданих позивачем.

Під час перевірки комісією виявлено, що фактично роботи з монтажу були здійснені у 2019 році на суму 32601,38 тис. грн (без ПДВ). Сума профінансованих та не освоєних коштів станом на 31.12.2019 р. становила 1554,76 тис. грн.

Доказів використання позивачем коштів на цілі або у розмірах, які не передбачені інвестиційною програмою та/або використання позивачем коштів на цілі та у розмірах, які не зазначені у звіті щодо виконання ІП за 2019 рік, відповідачем не надано.

Як вбачається з матеріалів перевірки, позивачем по 3 заходах ІП на 2019 рік позивачем перевищено витрати понад 5% від запланованої вартості заходу, а саме: 1.1.5.1.1 «технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Карлівка» перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 772,04 тис. грн. (без ПДВ); 1.1.5.2.2 «технічне переоснащення ПС 35/10 кВ «Іванове Селище» в с. Ів. Селище Глобинського району Полтавської області» перевищення фінансування вартості заходу ІП за 2019 рік понад 5% склало 17,31 тис. грн. (без ПДВ); 1.1.5.2.3 «технічне переоснащення трансформаторної підстанції 35/10 кВ «Тимошівка» з с. Тимошівка Глобинського району Полтавської області» перевищення фінансування вартості заходу ІП на 2019 рік понад 5% склало 2,37 тис. грн. (без ПДВ).

Згідно із п.п. 4.4, 4.8 Порядку № 955, при зміні (збільшенні або зменшенні) вартості виконання заходів, передбачених схваленою ІП, до 5% ліцензіат може самостійно зробити перерозподіл фінансування між цими заходами в межах одного розділу за умови незмінності фізичних обсягів цих заходів.

Об`єкти (заходи), які були профінансовані ліцензіатом, але не передбачені схваленою ІП або передбачені схваленою ІП у меншій кількості, не враховуються як виконання ІП, крім випадків відхилення не більше ніж ±5% від схвалених фізичних обсягів по лінійних об`єктах електричних мереж 0,4-20 кВ, з відповідним внесенням змін до проектно-кошторисної документації.

Судовим розглядом встановлено, що «технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ «Карлівка»: профінансовано за 2018- 2019 роки - 48310,09 тис. грн (без ПДВ), затверджена НКРЕКП загальна вартість заходу - 46 211,40 тис. грн. (без ПДВ), т.ч. перевищення вартості складає - 2 098,69 тис. грн. (без ПДВ) або 4,54%; «технічне переоснащення ПС 35/10 кВ "Іванове Селище" в с. Ів. Селище Глобинського району Полтавської області»: профінансовано за 2018-2019 роки - 3 053,01 тис. грн. (без ПДВ), затверджена НКРЕКП загальна вартість заходу - 2 960,50 тис. грн. (без ПДВ), т.ч. перевищення вартості складає - 92,51 тис. грн. (без ПДВ) або 3,12%; «технічне переоснащення трансформаторної підстанції 35/10 кВ "Тимошівка" в с. Тимошівка Глобинського району Полтавської області»: профінансовано за 2018-2019 роки - 2018,64 тис. грн (без ПДВ), затверджена НКРЕКП загальна вартість заходу - 1 944,80 тис. грн (без ПДВ), т.ч. перевищення вартості складає - 73,84 тис. грн (без ПДВ) або 3,80%.

Таким чином, ліцензіатом не перевищено витрат понад 5% від загальної вартості заходу по виконання ІП на 2109 рік.

Відповідно до висновку акта перевірки, станом на 13.12.2019 р. АТ «Полтаваобленерго» не виконано в повному обсязі ІП в частині заходу по пункту 1.1.5.1.1 "технічне переоснащення ПС 110/35/10 кВ "Карлівка", а саме в частині улаштування асфальтованої дороги та благоустрою майданчика, яка мала місце у зв`язку з несприятливими погодними умовами, що унеможливило також доступ колісної техніки до місця виконання робіт.

Згідно із п. 7 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, у разі прийняття об`єкта в експлуатацію в I або IV кварталі, строки виконання окремих видів робіт з оздоблення фасадів та благоустрою території можуть бути перенесені, але тільки у зв`язку з несприятливими погодними умовами, що не дають змоги виконати роботи з оздоблення фасадів та благоустрою території до закінчення несприятливих погодних умов.

У разі настання несприятливих погодних умов замовник будівництва робить відповідний запис в декларації або акті готовності об`єкта до експлуатації, зокрема зазначає види робіт з оздоблення фасадів та благоустрою території, які переносяться до закінчення несприятливих погодних умов.

Згідно із ч. 2 ст. 12 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», у разі застосування санкцій за порушення вимог законодавства, зокрема, якщо законом передбачаються мінімальні та максимальні розміри санкцій, враховується принцип пропорційності порушення і покарання. Санкція, що застосовується до суб`єкта господарювання при першому порушенні, не може бути вищою за мінімальну санкцію, передбачену відповідним законом.

Листом № 02/17-279 від 15.02.2008 р. Міністерство палива та енергетики України зазначило, що принцип «пропорційності порушення і покарання» полягає у відповідності (пропорційності) визначення міри покарання або величини штрафних санкцій за правопорушення ступеню тяжкості правопорушення.

Під тяжкістю правопорушення слід розуміти величину ступеня суспільної небезпеки скоєного правопорушення. Інакше кажучи, наскільки наслідки вчиненого правопорушення є або можуть бути небезпечними, загрозливими для життя, здоров`я людей, їх майна та/або державного (колективного) майна, а також наявність реальної загрози, внаслідок вчиненого правопорушення, настання техногенних (екологічних) катастроф, аварій тощо.

Посадова особа, яка розглядає матеріали перевірки щодо скоєного суб`єктом господарювання правопорушення, повинна повно та об`єктивно дослідити всі матеріали та обставини справи і визначити, наскільки ті чи інші вимоги нормативно-правових актів, що не виконані, можуть призвести до реального настання вказаних наслідків. Оцінка тяжкості вчиненого правопорушення, тобто величини ступеня суспільної небезпеки, здійснюється інспектором на підставі отриманих матеріалів, керуючись власною самосвідомістю, досвідом та професійними знаннями. Будь-яких цифрових (математичних) показників при застосуванні штрафних санкцій нормативно-правовими актами не передбачено.

В залежності від ступеня тяжкості правопорушення посадовою особою приймається рішення про визначення міри покарання, тобто величини штрафних санкцій.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідач застосував максимально можливий розмір штрафу, проте, в оскаржуваній постанові не обґрунтував розмір штрафних санкцій, тяжкість вчиненого позивачем правопорушення, тобто, НКРЕКП під час прийняття рішення про застосування штрафних санкцій до позивача не керувалася засадами пропорційності, ефективності та розумності, встановленими ч. 3 ст. 22 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем оскаржувана постанова прийнята без врахування наслідків для прав, свобод та інтересів енергопостачальної компанії, у зв`язку з чим п. 1 оскаржуваної постанови № 1114, яким на позивача накладено штраф в розмірі 1700000 грн., необґрунтований та підлягає скасуванню.

Згідно із ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суд переглянувши, у межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, ретельно дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення відповідно до вимог матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.04.2021 р. - без змін, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апелянта спростовані приведеними вище обставинами та нормативно-правовим обґрунтуванням.

Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Однак, згідно із п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Керуючись ст. ст. 77, 195, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 21.04.2021 р. по справі № 440/3192/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.В. Присяжнюк
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 29.10.2021 року