Справа № 420/574/21
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

01 листопада 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/574/21
Головуючий в 1 інстанції: Кравченко М.М.

Суддя П`ятого апеляційного адміністративного суду Осіпов Ю.В., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Одеської митниці Держмитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 23 березня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгівельна компанія Юніон Груп» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 23 березня 2021 року позов ТОВ «Торгівельна компанія Юніон Груп» - задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 15.10.2020р. №UA500490/2020/500022/2. Визнано протиправною та скасовано картку відмови Одеської митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 15.10.2020р. №UA500490/2020/00068. Стягнуто з Одеської митниці Держмитслужби на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 4540 грн.

Не погоджуючись із зазначеним вище рішенням суду першої інстанції, Одеська митниця Держмитслужби 11.10.2021р. подала апеляційну скаргу.

Перевіривши апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки апелянтом пропущений строк звернення до суду з апеляційною скаргою, а також не надано доказів сплати судового збору відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Водночас, за приписами ч.ч.2,3 ст.295 КАС України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч.2 ст.299 цього Кодексу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення першої інстанції, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на певну процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу. Недотримання ж встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку письмового провадження 23.03.2021р., а з апеляційною скаргою представник відповідача звернувся лише 11.10.2021р. (відповідно до штампу реєстрації вхідної кореспонденції), тобто зі значним пропуском строку на апеляційне оскарження.

Разом із апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання, у якому ставиться питання про поновлення строку оскарження судового рішення. В обґрунтування доводів клопотання вказано, що згідно з п.3 Прикінцевих положень КАС України під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк карантину, пов`язаного із запобіганням поширення коронавірусної хвороби (COVID-19).

Дослідивши зазначені вище доводи апелянта, вважаю за необхідне зазначити наступне.

Згідно з пп.2 п.9 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30.03.2020р. №540-ІХ, що набрав чинності 02.04.2020р., розділ VI «Прикінцеві положення» КАС України доповнено п.3, яким передбачено, що під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на запобігання поширення коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, зокрема, ст. 295 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо апеляційного оскарження продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Отже, строки на апеляційне оскарження рішення суду 1-ї інстанції були продовжені на строк дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України.

У зазначеній вище редакції п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України діяв до 17.07.2020р.

17.07.2020р. набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18.06.2020р. №731-ІХ.

Вищевказаним Законом п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України викладено у редакції, згідно з якою під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Як передбачено п.2 розділу ІІ Закону №731-ІХ, процесуальні строки, які були продовжені, зокрема, відповідно до п.3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України в редакції Закону №540-ІХ, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом.

Так, 20-денний строк з дня набрання чинності цим Законом закінчився 06.08.2020р.

З урахуванням вищенаведених правил КАС України та Закону №731-IX, на момент подання апеляційної скарги такий строк може бути продовженим за клопотанням особи, яка звернулась до апеляційного суду із скаргою, з одночасним наведенням причин неможливості вчинити певні процесуальні дії, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Однак, у клопотанні не наводяться обставини, які зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, що об`єктивно та непереборно перешкоджали відповідачу звернутись із скаргою у визначений законом строк.

Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст.295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У свою чергу, слід звернути увагу, що причина пропуску строку апеляційного оскарження може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Таким чином, апеляційна скарга митниці підлягає залишенню без руху як така, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження судового рішення, а підстави, наведені апелянтом у клопотанні про поновлення строку апеляційне оскарження, є неповажними.

При цьому, протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху апелянт має право звернутися до суду 2-ї інстанції та вказати інші підстави для поновлення строку.

Щодо відсутності відомостей про сплату судового збору, слід зазначити наступне.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

У відповідності до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання позову майнового характеру - 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У той же час, за подання апеляційної скарги розмір судового збору становить 150% ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги (п.3 ч.2 цієї статті).

Згідно із абз.1 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Станом на 01.01.2021р., розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 2270 грн.

Варто зауважити про те, що при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 18.04.2021р. у справі №200/3282/20-а.

Отже, враховуючи одночасно майновий (77218,55 грн.) та немайновий характер заявлених позовних вимог, за подання цього позову до суду першої інстанції позивач повинен був сплатити судовий збір у загальному розмірі 4540 грн. (2270 грн. + 2270 грн.). Відповідно, ставка судового збору за подання апеляційної скарги, у даному випадку, становить 6810 грн. (4540 грн. х 150%).

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до суду доказів сплати судового збору за подання цієї апеляційної скарги у розмірі 6810 грн. за належними реквізитами щодо його сплати:

отримувач коштів: ГУК в Одеській області/Приморський р-н/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37607526;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО): 899998;

рахунок отримувача: UA1015758;

код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Відповідно до ч.2 ст.298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 вищезазначеного Кодексу, застосовуються положення ст.169 КАС України.

Керуючись ст.ст.121,169,295,296,298,325,328 КАС України,

У Х В А Л И В :

У задоволені клопотання Одеської митниці Держмитслужби про поновлення строку апеляційного оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби - залишити без руху.

Для усунення недоліків поданої апеляційної скарги надати апелянту 10-денний строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та касаційному оскарженню не підлягає.

Суддя Осіпов Ю.В.