Справа № 160/6554/21
Суддя: Маковська Олена Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 листопада 2021 року Справа № 160/6554/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Маковської О.В., розглянувши в письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110150/2020/000202/1 від 31.12.2020;
В обґрунтування позову зазначено, що позивачем подано відповідачу повний пакет необхідних документів, які не мали розбіжностей і містили усі необхідні відомості, що підтверджували числові значення складових митної вартості за заявленим методом. Усі розбіжності, на які вказав відповідач, необгрунтовані, але для їх усунення позивач надавав додаткові документи, які не були прийняті відповідачем до уваги, що і призвело до прийняття протиправних рішень. Враховуючи викладене, позивач вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.04.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Від відповідача 16.07.2021 до суду надійшов відзив на позов, в якому він просить відмовити в задоволенні позовних вимог та в обгрунтування зазначає, що за результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, а саме:
- оцінювана партія товарів постачається на підставі зовнішньоекономічного контракту із заявленим виробником товарів. Пунктом 3.2 контракту передбачена заявка на поставку товару. Зазначений документ не надано до митного оформлення;
- розділом 1 контракту визначено предмет контракту: асортимент, номенклатура, ціна, порт відвантаження зазначається у специфікації до контракту. Згідно відомостей електронного інвойсу ЕМД від 30.12.2020 № UA110150/2020/021644 зазначена торгівельна марка товарів KRAUFF. При цьому, основні документи, що підтверджують митну вартість, специфікації до контракту 11.13. комерційні рахунки YН-20200817 та 20201024 не містять відомості щодо торгівельної марки товару;
- до митного оформлення надано сертифікат походження товарів. У графі 1 «Експортер» сертифікату зазначено підприємство, яке не є стороною зовнішньоекономічної угоди, на підставі якої заявлено товари ЕМД від 30.12.2020 № UA 110150/2020/021644. Всупереч вимогам статті 254 МКУ. переклад сертифікату про походження товарів не надано до митного оформлення;
- відповідно до пункту 2.2. контракту вартість товару включає вартість товару, вартість експортної упаковки, маркування, транспортування по порту відправлення, навантаження, експортне митне оформлення та інші витрати у країна вивозу. Пунктом 3.6 контракту передбачено подання експортної декларації країни відправлення. Всупереч вимог п.2.2, 3.6 контракту, враховуючи характер угоди: контракт з виробником, згідно графи 44 ЕМД декларантом не подано копію митної декларації країни відправлення;
- пунктом 3.2. контракту передбачено замовлення. Зазначений документ не подано до митного оформлення;
- за ЕМД заявлений виробник та відправник товару JLIP GROUP CO.,LTD (Китай). Відповідач зазначає, що для підтвердження виробника товарів можуть бути надані документи, в тому числі: копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно - технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва; копія свідоцтва про присвоєння товару штрихового коду EAN;
- розділом 7 контракту передбачено ексклюзивність прав продажу для покупця ТОВ "ТОРГОВА ГРУПА`ТНП". Зазначене свідчить про надання покупцю статусу дистриб`ютора та продажу товару по ексклюзивним цінам (зі знижками, дисконтами). Примітками та додатковими положеннями до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі визначено, що стандартне розуміння "умов повної конкуренції" дозволяє стороні не враховувати при розгляді ціни, які включають спеціальні знижки лише для ексклюзивних агентів;
- за ЕМД №UA110150/2020/019059 декларантом заявлено контракт з виробником товару HANGZHOU GRAND IM - & EXPORT CO., LTD. Торгівельна марка KRAUFF. Предметом контракту є товар, ціна, умови поставки, номенклатура, кількість, порт відвантаження, що зазначається у специфікації. Специфікація до контракту складається на кожну партію товару, яка є невід`ємною частиною контракту. У наданому контракті та специфікації №1 від 15.07.2020 на оцінювану партію товару постачальник HANGZHOU GRAND IM - & EXPORT CO., LTD. зазначений виключно як продавець;
За ЕМД від 30.12.2020 №UA110150/2020/021644 декларантом включені обов`язкові складові митної вартості - витрати на транспортування - 79 434,97 грн.
Отже, як зазначає відповідач у відзиві, декларантом не надані банківські платіжні документи.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд доходить наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 21.12.2017 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» та «JLIP GROUP CO.LTD.» укладено зовнішньо - економічний контракт № JLP 21122017.
За умовами даного контракту, Товариство з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» купує товар у «JLIP GROUP CO.LTD.» Китай (Продавець).
Пунктом 1.1. контракту визначено, що продавець зобов`язується поставити, а Покупець зобов`язується прийняти й оплатити товари, асортимент, номенклатура, кількість, ціна та порт відвантаження яких вказується в Специфікаціях до Контракту.
Відповідно до п. 2.1. Контракту, ціна на товар встановлюється в доларах США, на умовах FOB SHENZHEN, Китай та вказується у специфікації на відповідну поставку.
Згідно п. 6.1. Контракту, оплата за партію товару здійснюється на умовах (якщо інше не передбачено у відповідній Специфікації):
- 100% балансовий платіж не пізніше 30 днів від дати виходу товару з порту відвантаження та після отримання покупцем копії коносаменту. Датою виходу товару з порту відвантаження рахувати дату, вказану у коносаменті.
Між ТОВ «Торгова Група «ТНП» та «JLIP GROUP CO.LTD.» 19.10.2020 підписано Додаткову угоду №1 до Специфікації №11 до Контракту від 21.12.2017 у якій Сторони погодили внести зміни до пункту 1 Специфікації №11 та змінити умови поставки з FOB SHENZHEN, СНІNА на FOB NANSHA, СНINА.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю «КТЛ Украйна» та позивачем укладено Договір транспортного експедирування №170718 від 17.07.2018, згідно з яким Товариство з обмеженою відповідальністю «КТЛ Украйна» бере на себе зобов`язання за плату та за рахунок Виконавця надавати або організовувати комплекс послуг з транспортно-експедиційного обслуговування і організації перевезень експортних, імпортних і транзитних вантажів клієнта морським і наземним транспортом, а також інші послуги, необхідні для доставки вантажів клієнта.
На умовах та в рамках зовнішньо - економічного контракту між Товариством з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» та «JLIP GROUP CO.LTD.» організовано поставки товарів з Китаю до України.
Так, 15.09.2020 декларантом було подано митну декларацію №UА110150/2020/021644 та заявлена митна вартість товару, що вказана в Комерційному Інвойсі №20201024 від 24.10.2020, у розмірі - 36 938,88 USD.
Митна вартість товарів визначена із застосуванням основного методу.
Так, у митній декларації поданій декларантом, зазначено загальну суму за рахунком відповідно до інвойсу.
На підтвердження митної вартості товарів до митного органу було надано наступні документи: сертифікат якості б/н від 24.10.2020; пакувальний лист б/н від 24.10.2020; рахунок-проформа YН-20200817 від 17.08.2020; рахунок-фактура (інвойс) 20201024 від 24.10.2020; коносамент YMLUM221005691 від 28.10.2020; домашній коносамент від 28.10.2020; автотранспортна накладна 6400 від 24.12.2020; сертифікат про походження товару від 18.11.2020; банківський платіжний документ, що стосується товару 297 від 31.08.2020; банківський платіжний документ, що стосується товару 333 від 30.10.2020; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 20 120 230 від 23.12.2020; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги № 20 120 259 від 28.12.2020; документ, що підтверджує вартість перевезення товару №23/12/20-06М від 23.12.2020; документ, що підтверджує вартість перевезення товару, маршрутна довідка №28-12/4 від 28.12.2020; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 11 від 10.08.2020; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) 13 від 28.09.2020; додаткова угода №1 до специфікації №11 від 16.10.2020; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються, та подання якого для митного оформлення від 21.12.2017; договір (контракт) про перевезення 170718 від 17.07.2018; договір (контракт) про перевезення Заявка 14 від 22.09.2020; лист від 08.09.2020; митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів №UA110150/2020/021644 від 29.12.2020.
Проте, відповідачем складено та направлено декларанту повідомлення на яке відповідно, позивачем 31.12.2020 надано відповідь про те, що на підставі п.8 статті 55 МКУ та у відповідності до повідомлення митного органу від 30.12.2020, у встановлені строки, ТОВ «Торгова група «ТНП» надає органу доходів і зборів інформацію та документи.
Рішенням про коригування митної вартості товарів № UА 110150/2020/000202/1 від 31.12.2020 здійснено коригування вартості за одиницю товару, а саме: посуд з нержавіючої сталі:

- Каструля зі скляною кришкою в діаметрі 16 см., 26-242-032-400шт.;

- Каструля зі скляною кришкою в діаметрі 18 см., 26-242-033 - 560 шт.; - Каструля зі скляною кришкою в діаметрі 20 см., 26-242-034 - 560 шт.

- Набір посуду 12 предметів (ковш з кришкою, сковорода з антипригарним покриттям з кришкою, каструлі з кришками), 26-242-008 1000 наб;

- Набір посуду 8 предметів (ковш з кришкою, каструлі з кришками), 26-242-044 80 наб.

- Каструля зі скляною кришкою діаметр 16см., 26-242-046 352 шт.;

- Каструля зі скляною кришкою діаметр 20см., 26-242-048 136 шт.

Розрахована декларантом митна вартість товару становила 39 739,16 USD (1127 272,79 грн., а вартість митних платежів -293 090,93 грн.

Внаслідок коригування митної вартості загальна вартість товару склала 46 189,23 USD (1 305 982,00 грн.), а вартість митних платежів склала - 339 555,30 грн.

Внаслідок коригування митної вартості товарів митним органом, сума додаткових нарахувань (ввізне мито та ПДВ) склала - 47 349,87 грн.

Вважаючи такі дії відповідача протиправними позивач звернувся за захистом порушеного права до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Суд зазначає, що перевірка правомірності спірних рішень відповідача має здійснюватись через встановлення наявності обґрунтованих підстав для витребування митницею додаткових документів у зв`язку із відсутністю належного підтвердження заявленої митної вартості.

Так, відповідно до положень статей 49, 50 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Згідно із ст. 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. До документів, які підтверджують митну вартість належить, декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Зокрема, статтею 58 Митного кодексу України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи.

Згідно з ч.6 ст.54 Митного кодексу України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.1 ст.55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Таким чином, органи доходів і зборів мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару у разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України. Проте, такі повноваження орган доходів і зборів повинен реалізовувати виключно на підставі та у спосіб, передбачений Митним кодексом України.

Як встановлено судом, підставою для витребування додаткових документів у декларанта, став висновок митного органу, що надані під час митного оформлення товару документи мають суттєві розбіжності та невідповідності, які не дають можливості перевірити числові значення заявленої митної вартості.

Суд вважає безпідставним та необгрунтованим визначення відповідачем скоригованої митної вартості, виходячи з інформації щодо імпортних операцій ЄАІС ДФС України, враховуючи, що наявність в базі даних інформації про те, що товар, який задекларовано та ввезено в Україну за іншою вартістю, ніж встановлено позивачем, за відсутністю інших, визначених законом підстав, не може бути підставою для коригування митної вартості товару, ввезеного позивачем, оскільки з бази даних не вбачається умови договору, між ким він укладався, при цьому безліч обставин можуть впливати на ціну товару (його характеристика, виробник, умови і обсяги поставки, наявність знижок), адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономної волі і свободи договору.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №814/2659/16, від 21.08.2018 у справі №804/7845/17.

Крім того, суд зазначає, що факт ненадання позивачем додатково витребуваних документів, які підтверджують митну вартість товарів, за відсутності обгрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Також, суд погоджується з доводами позивача про те, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 у справі №826/16046/16.

Відповідно до ч. 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, суд вважає, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності своїх дій, а встановлені судом обставини свідчать про надання позивачем достатнього обсягу документів, необхідних для визначення митної вартості за основним методом.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваних рішень та наявності підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, сплачений позивачем судовий збір в розмірі 4540,00 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Оскільки, суддя Маковська О.В. перебувала у відпустці, рішення у справі приймається після виходу судді з відпустки.

Керуючись ст. 77, 139, 241-246, 257 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торгова Група «ТНП» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110150/2020/000202/1 від 31.12.2020.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110150/2020/00367 від 31.12.2020.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торгова Група "ТНП" витрати зі сплати судового збору у розмірі 4540 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Маковська