Справа № 380/4504/21
Суддя: Грень Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2021 року

справа №380/4504/21

провадження № П/380/4568/21

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Грень Н.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Кушика Й.-Д.М.,

представника позивача Дряхлов Є.О.,

представник відповідача Анісімов Д.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, -

встановив:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в якій просить суд:

- визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2021 № 393 Про накладення штрафу на AT ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 19.02.2021 позивачем отримано Акт № 81 від 12.02.2021, складений відповідачем за результатами проведення позапланової невиїзної перевірки дотримання позивачем вимог законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, та ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, а саме щодо обов`язку ліцензіатів, які виробляють електроенергію із використанням вуглеводнів, мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електроенергії. 10.03.2021 на підставі Акта № 81 від 12.02.2021, відповідачем прийнято постанову № 393 «Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК Західенерго» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії», якою на позивача накладено штраф у розмірі 1 700 000 (один мільйон сімсот тисяч) гривень за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії. Позивач вважає, що відповідна постанова відповідача прийнята поза межами закону, а тому просить суд визнати її протиправною та скасувати.

Відповідач 28.04.2021 подав до суду відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що оскаржувана постанова прийнята відповідачем у повній відповідності до норм чинного законодавства. Відповідачем було здійснено у відповідності до закону заходи контролю по відношенню до позивача та у ході перевірки встановлено порушення позивачем ряду приписів норм чинного законодавства у сфері постачання електроенергії. Керуючись приписами законодавства відповідні порушення зафіксовані в акті перевірки та стали підставою для винесення відповідачем оскаржуваної постанови. Зазначав також про дискрецію органу державної влади як на підставу застосування до позивача саме такого виду відповідальності і саме такого розміру.

07.05.2021 за вх. №5742 ел від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача наводить спростування доводів відповідача, викладених у відзиві та акцентує увагу на відсутності вини позивача у порушення норм чинного законодавства, а також зазначає про хибність висновків відповідача щодо дискреційних повноважень.

18.05.2021 від представника відповідача до суду за вх. №34972 надійшли заперечення на відповідь на відзив в яких представник відповідача наводить спростування доводів позивача, викладених у відповіді на відзив. Також, відповідач вкотре зазначив про відповідність оскаржуваної постанови нормам чинного законодавства та про дискреційність повноважень відповідача щодо вибору застосованої санкції та її розміру.

Ухвалою судді від 30.03.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Ухвалою суду від 30.03.2021 відмовлено у задоволенні заяви Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 06.04.2021 постановлено розгляд справи за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови проводити за правилами загального позовного провадження та замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Ухвалою суду від 11.05.2021 постановлено розгляд справи проводити в режимі відеоконференції з використанням комплексу технічних засобів та програмного забезпечення EasyCon за участю представника позивача.

Ухвалою суду від 23.06.2021 постановлено розгляд справи проводити в режимі відеоконференції з використанням комплексу технічних засобів та програмного забезпечення EasyCon за участю представника відповідача.

Ухвалою від 07.09.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, просив суд у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши вступне слово представників сторін, дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 10 березня 2021 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акта позапланової невиїзної перевірки від 12 лютого 2021 року № 81, проведеної відповідно до постанови НКРЕКП від 25 січня 2021 року № 85 «Про проведення позапланових невиїзних перевірок АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», ПАТ «ДОНБАСЕНЕРГО», АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО», ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» та ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» та на підставі посвідчення на перевірку від 29 січня 2021 року № 98, установлено, що АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» () не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1467, а саме:

- частини шостої статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку виробників, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії;

- пункту 4 розділу V Правил про безпеку постачання електричної енергії, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 27 серпня 2018 року № 448 , у частині обов`язку учасників ринку електричної енергії невідкладно повідомляти Міністерство енергетики України, Регулятора та оператора системи передачі про факти або обставини, що можуть спричинити загрозу для безпеки постачання електричної енергії;

- підпункт 40 пункту 2.2 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії щодо обов`язку ліцензіатів, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії згідно із правилами безпеки постачання та відповідними рішеннями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі.

10.03.2021 на підставі Акта № 81 від 12.02.2021, Регулятором прийнято постанову № 393 «Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії», якою на Акціонерне товариство «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 1 700 000 (один мільйон сімсот тисяч) гривень за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Не погоджуючись із вказаною постановою про накладення штрафу, позивач звернувся до суду із цим позовом.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Відповідно до ч. 2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України(далі -КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» виробники, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, зобов`язані мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії.

Згідно з пп. 40 п. 2.2 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії ліцензіати, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, зобов`язані мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії згідно із правилами безпеки постачання та відповідними рішеннями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі.

У той же час Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 539 від 26.10.2019 затверджено «Порядок формування прогнозного балансу електричної енергії об`єднаної енергетичної системи України на розрахунковий рік», відповідно до пунктів 1, 2 якого встановлено, що цей Порядок визначає основні організаційні положення, принципи та вимоги, а також методологічні засади щодо формування прогнозного балансу електричної енергії об`єднаної енергетичної системи України на розрахунковий рік з метою підготовки рекомендацій щодо забезпечення безпеки постачання електричної енергії та надання інформації учасникам ринку електричної енергії про режими функціонування об`єднаної енергетичної системи України, загальну потребу в паливі для виробників електричної енергії, що в своєму складі мають теплові електричні станції та теплові електроцентралі, для прогнозування своєї виробничо-фінансової діяльності на розрахунковий рік.

Формування прогнозного балансу електричної енергії об`єднаної енергетичної системи України на розрахунковий рік здійснюється щороку на постійній основі і є складовим елементом системи прогнозування та планування розвитку об`єднаної енергетичної системи України на короткострокову, середньострокову та довгострокову перспективу, що здійснюють Міненерговугілля та оператор системи передачі для забезпечення вимог Правил про безпеку постачання електричної енергії.

Відповідно до п. 15 Порядку формування прогнозного балансу під час розроблення прогнозної структури палива виробники електричної енергії, що у своєму складі мають ТЕС, зобов`язані забезпечити, зокрема:

- постачання вугілля в обсязі запланованих витрат відповідно до затвердженого прогнозного балансу електроенергії;

- утворення гарантованих запасів вугілля, що відповідають 10-денному (для марки Г + Д) або 20-денному (для марки АШ + П) обсягу середньодобових витрат вугілля.

Аналізуючи визначені вище норми суд дійшов висновку, що фактична кількість гарантованого запасу вугілля прямо пропорційно залежить від кількості електричної енергії, яку прогнозується виробити, при цьому відповідний прогноз затребуваності у електричній енергії конкретних тепло-електростанцій здійснюють не самі виробники, а Міненерговугілля та оператор системи передачі. При цьому відповідне прогнозування має здійснюватися на рік.

На виконання вищенаведених приписів законодавства 28.04.2020 Міністерством енергетики та захисту довкілля України було затверджено та доведено до виробників прогнозний баланс на 2020-2021 роки, відповідно до якого позивачу було доведено, що в листопаді і грудні 2020 року йому прогнозовано необхідно буде виробити 1088,0 млн. кВт·год та 1026,0 млн. кВт·год відповідно.

В подальшому, 04.11.2020 Міністерством енергетики України було змінено прогнозний баланс в сторону збільшення, яким позивачу було доведено, що в листопаді і грудні 2020 року йому прогнозовано необхідно буде виробити 1203,0 млн. кВт·год та 1150,0 млн. кВт·год відповідно.

Виходячи із прогнозного балансу, затвердженого Міненерговугілля 28.04.2020 та з урахуванням зміни прогнозного балансу 04.11.2020, позивачем було забезпечено наявність гарантованого запасу вугілля станом на кінець листопада - початок грудня 2020 року, тобто до моменту стрімкого збільшення споживання і зміни прогнозного балансу на грудень 2020 року рівень запасів вугілля відповідав редакції прогнозного балансу, що діяв на момент початку ОЗП 2020/2021, та значно перевищував вимоги щодо гарантованих запасів, що підтверджується висновками готовності до ОЗП, складеними Держенергонаглядом та даними про запаси вугілля.

Із відповідних даних, розміщених окрім іншого безпосередньо на сайті Міненерговугілля, вбачається, що різке просідання складу вугілля на ТЕС позивача сталося саме в середині грудня 2020 року, тобто в момент найбільшого і непрогнозованого виробництва електричної енергії.

Тобто, суд погоджується із твердженнями позивача, що спрацювання складів вугілля в сторону зменшення прямо пропорційно залежить від збільшення виробництва електричної енергії, що відбулось не з власної ініціативи позивача, а у зв`язку із зміною прогнозного балансу Міністерством енергетики України та наданням ПрАТ «НЕК «Укренерго», як оператора системи передачі, диспетчерських команд на збільшення виробництва електричної енергії.

Відповідні обставини не заперечувались відповідачем. У відзиві на позов відповідач зазначає, що на його запит ПрАТ «НЕК «Укренерго» підтвердило надання відповідних команд та виконання їх позивачем. Тобто, судом достовірно встановлено, що вини позивача у зменшенні складу вугілля, і як наслідок у порушенні приписів чинного законодавства щодо обов`язку забезпечувати гарантований запас вугілля на складах немає.

Що стосується порушення позивачем пп. 5 п. 4 розділу V «Правил про безпеку постачання електричної енергії», затверджених Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 448 від 27.08.2018, суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 5 п. 4 розділу V «Правил про безпеку постачання електричної енергії» учасники ринку електричної енергії зобов`язані, зокрема, невідкладно повідомляти Міненерговугілля, Регулятора та оператора системи передачі про факти або обставини, що можуть спричинити загрозу для безпеки постачання електричної енергії.

Судом достовірно встановлено, що позивач письмово повідомив відповідача про фактичні обставини та проблематику щодо накопичення вугілля та причини їх виникнення листом від 22.01.2021 № 82/64.

Заперечення відповідача з цього приводу відхиляються судом, оскільки відповідна норма не встановлює конкретного терміну та форму повідомлення Міненерговугілля, НКРЕКП та оператора системи передачі про обставини, що можуть спричинити загрозу для безпеки постачання електричної енергії. Судом встановлено, що позивач повідомив відповідача, Міненерговугілля та оператора системи передачі про стан накопичення вугілля, при цьому твердження відповідача про порушення позивачем строку такого повідомлення судом не приймаються до уваги, оскільки відповідною нормою не встановлено конкретного строку такого повідомлення.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: попередження про необхідність усунення порушень; штрафу; зупинення дії ліцензії; анулювання ліцензії.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно ч. 5 ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Судом встановлено, що відповідачем на підставі постанови від 25 січня 2021 року № 85 «Про проведення позапланових невиїзних перевірок АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», ПАТ «ДОНБАСЕНЕРГО», АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО», ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» та ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» було проведено позапланові перевірки зазначених суб`єктів господарювання, зокрема й позивача.

За наслідками проведення відповідних контрольних заходів відповідачем були встановлені однакові порушення норм чинного законодавства, ідентичні тим, що визначені по відношенню й до позивача. За результатом проведених перевірок відповідачем прийняті постанови щодо всіх суб`єктів господарювання, а саме

- на Позивача накладено штраф у розмірі 1700000,00 грн (максимальний);

- на ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 1700000,00 грн (максимальний);

- на АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 1700000,00 грн (максимальний);

- на ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 170000,00 грн (вдесятеро менше ніж на підприємства групи ДТЕК);

- до ПАТ «ДОНБАСЕНЕРГО» застосовано застереження.

Приписами чинного законодавства встановлено, що відповідач при застосуванні санкцій зобов`язаний дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання, врахувати серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини. Ані в оскаржуваній постанові, ані у відзиві на позов відповідач жодним чином не аргументує прийняте рішення достатніми та переконливими підставами.

Суд погоджується із твердженнями відповідача відносно того, що законом передбачено певну, широку дискрецію відповідача щодо вибору виду санкцій та їх розміру. Однак, суд наголошує, що застосування дискреції має відбуватись об`єктивно, неупереджено, недискримінаційно та відкрито.

Оскаржувана постанова відповідача жодним чином не пояснює обраний відповідачем вид санкції по відношенню до позивача та його розмір.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Верховний Суд в постанові від 30 вересня 2019 року в справі № 910/23375/17 зазначив, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися органом свавільно, а суд повинен мати можливість переглянути рішення, прийняті на підставі реалізації цих дискреційних повноважень, що є запобіжником щодо свавільних рішень в умовах максимально широкої дискреції державного органу.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05 березня 2020 року в справі № 9901/511/19 зазначила, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд має переглянути рішення, прийняті на підставі реалізації цих дискреційних повноважень, особливо якщо позивач указує на явні та очевидні порушення під час їх ухвалення.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на те, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно. Надання органам виконавчої влади правової дискреції у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права, одним із основоположних принципів демократичного суспільства, закріплених Конвенцією (зокрема рішення у справі «Гасан і Чауш проти Болгарії» (Hasan and Chaush v. Bulgaria), заява № 30985/96).

Судом установлено, що відповідач застосував до позивача санкцію у вигляді штрафу, при цьому максимально можливого, за правопорушення, яке допущено позивачем без його вини, тобто відповідне рішення є необґрунтоване та не розсудливе. За аналогічні порушення норм закону відповідачем по відношенню до інших учасників ринку застосовані більш м`які санкції аж до попередження, тобто відповідне оскаржуване рішення є недобросовісним, порушуючим принципи рівності та недискримінаційності. Оскаржуване рішення є не пропорційним оскільки не враховує дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для Позивача, та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення. За таких обставин відповідне рішення має бути визнано протиправним та скасовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Ураховуючи те, що відповідачем не дотримано зазначених критеріїв при винесенні оскаржуваного рішення, такі дії не можуть вважатись правомірними.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оцінивши докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про задоволення позову.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відтак за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір, сплачений ним при зверненні до суду з цим позовом.

Керуючись ст.ст. 19-20, 22, 25-26, 90, 139, 241-246, 250, 251, 255, 295, КАС України, суд

в и р і ш и в :

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати Постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2021 N 393 Про накладення штрафу на AT ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго (79026, м. Львів, вул. Козельницька, 15, ) судовий збір в сумі 22700 (двадцять дві тисячі сімсот) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено та підписано 29.10.2021.

Суддя Грень Н.М.