Справа № 480/5665/21
Суддя: А.Б. Діска
Дата ухвалення: 2021-11-01 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
01 листопада 2021 року Справа № 480/5665/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Діски А.Б., розглянувши у спрощеному позовному провадженні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:
Позивач, ОСОБА_1 , через представника - адвоката Соболівського Антона Михайловича звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України, в якому просить:
1. Визнати протиправними дії заступника начальника відділу адміністративно- юрисдикційної діяльності штабу Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України майора Івана Воронькова, щодо прийняття постанови від 16.03.2020 про заборону громадянці Російської Федерації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки Російської Федерації № НОМЕР_1 , виданий 17.05.2016 року в`їзду в Україну строком на 3 (три) роки.
2. Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника відділу адміністративно-юрисдикційної діяльності штабу Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України майора Івана Воронькова від 16.03.2020, щодо заборони громадянці Російської Федерації ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянки Російської Федерації № НОМЕР_1 , виданий 17.05.2016 року, в`їзду в Україну строком на 3 (три) роки.
Ухвалою суду від 30.06.2021 вказаний позов було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, у якій зазначити поважні причини пропуску такого строку та докази поважності причин пропуску такого строку.
09.07.2021 від представника позивача до суду надійшла заява, в якій просить поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду, оскільки позивачем було вжито заходи досудового врегулювання спору і лише 27.05.2021 представник позивача та позивач дізналися про існування рішення Адміністрації Державної прикордонної служби України від 02.03.2021 №232-4517/0/6-21 про відмову у задоволенні вимог позивача. Вказує, що недотримання Адміністрацією Державної прикордонної служби України процедури вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги значно ускладнило звернення до суду в строк, встановлений законом, який повинен відраховуватись з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду скарги. Крім того зазначає, що ще однією обставиною, яка ускладнила звернення позивача до суду у встановлений законом строк є потреба у хірургічному втручанні та перебування представника позивача у відпустці (а.с.103-111).
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 19.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі, ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Ухвалено, що питання дотримання позивачем строку звернення до суду буде вирішено під час розгляду справи.
29.07.2021 до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позову в повному обсязі (а.с. 132-135).
Крім того відповідачем подано клопотання про залишення адміністративного позову без розгляду, яке обгрунтовано тим, що день, коли позивач дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, є саме 16.03.2020. Оскільки в зазначений день, під час перебування позивача в спеціальному приміщенні відділу прикордонної служби "Краснопілля" Сумського прикордонного загону їй було оголошено про прийняті посадовою особою прикордонного загону стосовно неї рішення про примусове повернення до країни походження та про заборону в`їзду на територію України (з наданням відповідних копій). Вказана обставина не оспорюється позивачем та її представником, і фактично відображена у позовній заяві. Будь - яких заяв, запитів тощо з приводу отримання додаткових копій вказаних рішень як безпосередньо від позивача, так і від її представника, на адресу Сумського прикордонного загону не надходило, що, окрім доданих до позовної заяви таких рішень, підтверджує факт отримання безпосередньо позивачем 16.03.2020 копій таких документів.
Таким чином, представник відповідача вважає, що фактично з моменту доведення до позивача про прийняті посадовою особою прикордонного загону стосовно неї рішення про примусове повернення до країни походження та про заборону в`їзду на територію України (з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів) до моменту звернення до суду минуло п`ятнадцять місяців, тобто позивачем, без поважних причин пропущено шестимісячний строк оскарження рішення суб`єкта владних повноважень (а.с. 137-140).
Перевіривши матеріали справи, вивчивши заяву представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.
Чинним процесуальним законодавством визначено, що реалізувати своє право на звернення до суду за захистом порушених прав можливо лише в межах визначеного законом строку.
За приписами ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з прецедентним правом Європейського Суду право на доступ є одним з аспектів права на суд, не є абсолютним; воно підлягає обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні. Тим не менше, ці обмеження не повинні обмежувати або зменшити доступ людини таким чином або в такій мірі, що сама суть права знеціниться; такі обмеження не будуть сумісні з положеннями Конвенції, якщо вони не переслідують законну мету або якщо немає розумної пропорційності між використовуваними засобами і переслідуваною метою (рішення Європейського Суду з прав людини у справі Перес де Рада Каванілес проти Іспанії).
Як вбачається з рішення Європейського Суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини, правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.
У справі Белле проти Франції Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
З матеріалів справи вбачається, що рішенням Сумського прикордонного загону від 16.03.2020 було вирішено примусово повернути до країни походження або третьої країни громадянку Російської Федерації ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та зобов`язано покинути територію України у термін до 19.03.2020 (а.с. 175).
Також постановою Сумського прикордонного загону від 16.03.2020 було заборонено позивачці в`їзд на територію України строком на 3 роки (а.с. 175).
Позовну заяву, в якій ОСОБА_1 оскаржує постанову Сумського прикордонного загону від 16.03.2020 про заборонену в`їзду в України, представник позивача відправив поштою до суду 24.06.2021, що підтверджується відповідним записом АТ "Укрпошти" на конверті та штампом на описі вкладення у цінний лист.
Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Однак, для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.
Отже, для вирішення питання, чи пропущено було позивачем строк звернення до суду з даним позовом, судом має бути встановлено час, коли саме позивачка дізналась або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів.
Суд зауважує, що при вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.
Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів. Суд вважає, що особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу, що здійснює виплату одноразової грошової допомоги відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру допомоги, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок допомоги.
Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).
Зважаючи на те, що позивачкою до позовної заяви додано копію оскаржуваного рішення Сумського прикордонного загону від 16.03.2020, ухвалами суду від 19.07.2021 та 07.10.2021 витребовувались письмові пояснення та належним чином завірені копії документів, що підтверджують коли саме позивачем та її представником отримано оскаржену постанову, копія якої долучена до позовної заяви.
На виконання вимог ухвал суду представником позивача надано письмові пояснення від 03.08.2021, в яких повідомляє, що у позивача відсутні документи, які підтверджують дату отримання оскаржуваної постанови, оскільки фактично її вручення не відбулося. Також представник позивача вказує, що оскаржувану постанову представник позивача отримав від попереднього адвоката, який здійснював досудове врегулювання спору. При цьому ані позивач, ані її представник у цій справі не обізнані звідки у попереднього адвоката копія вказаної постанови (а.с. 144, 208).
З огляду на те, що позивачем не зазначається час, коли вона дізналася або повинна була дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів, суд враховує наступне.
Представник відповідача зазначає, що про прийняте рішення щодо заборони в`їзду в Україну позивачці було оголошено під час перебування позивача в спеціальному приміщенні відділу прикордонної служби "Краснопілля" Сумського прикордонного загону 16.03.2020 з врученням відповідних копій. Проте докази вручення оскаржуваного рішення позивачці 16.03.2020 предстаником відповідача суду не надано і матеріали справи не містять.
Водночас відповідно до п. 3 розд. ІІ Інструкції про примусове повернення і примусове видворення з України іноземців та осіб без громадянства, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Адміністрації Державної прикордонної служби України, Служби безпеки України від 23.04.2012 № 353/271/150 рішення про примусове повернення може супроводжуватися забороною подальшого в`їзду в Україну строком на три роки. Строк заборони подальшого в`їзду обчислюється з дня винесення такого рішення. Якщо рішення про примусове повернення супроводжується забороною в`їзду в Україну, у паспортному документі іноземця проставляється відмітка про заборону в`їзду.
Як вбачається з копії паспорта позивачки, на стор. 43 міститься штамп з відміткою про заборону в`їзду в Україну на 3 роки з 15.03.2020 по 15.03.2023 (а.с. 193).
Отже, суд зазначає, що саме з 16.03.2020 позивачка повинна була дізнатись про прийняте відповідачем рішення про заборону в`їзду в Україну строком на 3 роки та, відповідно, про порушення своїх прав, а тому з позовом про оскарження даного рішення позивачка звернулась до суду з порушенням встановленого КАС України шестимісячного строку.
Суд зауважує, що процесуальним строком є проміжок часу, встановлений законом або судом, у який суд та особи, які беруть участь у справі, та інші учасники процесу вчиняють певні процесуальні дії, передбачені КАС України, в результаті вчинення яких настають певні правові наслідки. Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених КАС України.
Отже, законодавець обмежує строк, протягом якого особа може звернутися до суду. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.
Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.
Пропуск строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.
Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. Разом з тим, на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.
Доводи представника позивача про те, що позивачем було вжито заходи досудового врегулювання спору, а встановлений законом строк звернення до суду повинен відраховуватись з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду скарги, не можуть бути взяті судом до уваги, адже чинне законодавство не передбачає процедури досудового врегулювання даної категорії спорів.
Варто зазначити, що про підстави прийняття спірного рішення позивачу також вже було відомо 30.11.2020. Вказане підтверджується копією заяви, направленої представником ОСОБА_1 - адвокатом Немеш В. М. до Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в якій позивачка просить вжити заходів щодо скасування заборони в`їзду на територію України відносно ОСОБА_1 (а.с. 204-205). Проте навіть з цього часу позивачка звернулася до суду з пропуском встановленого законом строку.
Доводи позивача про те, що 12.02.2021 постанова відповідача про заборону в`їзду в Україну була оскаржена до Адміністрації Державної прикордонної служби України і лише 27.05.2021 представник позивача та позивач дізналися про існування рішення Адміністрації Державної прикордонної служби України від 02.03.2021 №232-4517/0/6-21, суд вважає безпідставними, оскільки отримання такого рішення не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується та не змінює початок перебігу строку звернення до суду.
Так само не може свідчити про поважність причин пропуску строку перебування представника позивача на лікуванні 01.06.2021 та у відпустці терміном 21 календарний день з 01.06.2021, оскільки як вбачається з договору про надання правової допомоги від 05.05.2021 його було укладено позивачкою не з адвокатом, а з адвокатським об`єднанням "A&B ADVOCATES", а ордер на надання правової допомоги адвокатом Соболівським А. М. вказаним адвокатським об`єднанням було видано 18.06.2021 (а.с. 24, 113-115).
Будь-яких інших обгрунтувань на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду позивачем суду не надано.
Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
З огляду на викладені вище обставини, на переконання суду, причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 із даним позовом є неповажними та необґрунтованими, у зв`язку з чим позовна заява про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови підлягає залишенню без розгляду.
Керуючись ст.ст. 122, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до суду та відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду з позовною заявою до Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови.
Клопотання Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України по справі № 480/5665/21 про залишення позовної заяви без розгляду - задовольнити.
Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумського прикордонного загону Державної прикордонної служби України про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя А.Б. Діска