Справа № 260/502/21
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2021-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

26 жовтня 2021 рокум. Ужгород№ 260/502/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Плеханова З.Б.

при секретарі Грин-Лумей В.Г.

за участю:

позивача: Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області - представник не зявився

відповідача: Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" - представник адвокат Кривка М.,

треті особи: Свалявське відділення АТ "Закарпатгаз"- представник не з`явився

Свалявське РВ УДСНС в Закарпатській області - представник не з явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю)., зокрема просить:

-зобов`язати АТ «Закарпатгаз» застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи шляхом опечатування входу та відключення від джерел енергоживлення Свалявського відділення АТ «Закарпатгаз» розташованого за адресою: 89300, Закарпатська обл., м.Свалява, вул. Достоєвського 20/1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки і. стягнути розмір судових витрат з відповідача на користь Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що за наслідками планової перевірки, яка була проведена у відділенні АТ Закарпатгаз за адресою в м. м.Свалява, вул. Достоєвського 20/1 було встановлено ряд порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, у звязку з чим подальша експлуатація цього відділення створює загрозу життю та здоровю людей.

15 лютого 2021 року судом було залучено до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог: РВ Управління ДСНС України у Закарпатській області ( м. Свалява, вул. Старолюбовнянська,16а, ), Свалявське відділення АТ «Закарпатгаз»(89300, Закарпатська обл., м. Свалява, вул. Достоєвського 20/1 ).

15 березня 2021 року до суду надійшов Відзив на позов, де відповідач зазначає, що Акт перевірки не може бути єдиним доказом наявності певних порушень, і крім того зазначає, що Акт підписано не уповноваженою особою., у взязку з чим просить відмовити у позові.

27 квітня 2021 року та 10 серпня 2021 року представник відповідача надав додаткові пояснення та долучив докази на підтвердження усунення більшості порушень., і зазначив, що єдиним порушенням залишається встановлення протипожежної сигналізації.

В судове засідання позивач не зявився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутності.

Треті особи в судове засідання не зявилися, хоча були повідомлені належним чином на свої офіційні електронні адреси про дату та місце судового засідання.

Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що всі порушення усунуто , окрім встановлення протипожежної сигналізації, яка буде відразу встановлена за наявності відповідних коштів. Також вказав, що відключення відділення від енергоживлення зробить неможливим усунути останнє порушення і завдасть значних збитків відповідачу.

Заслухавши представника відповідача, вивчивши матеріали справи, суд дійшов до наступних висновків.

15.12.2020 року начальником УДСНС в Закарпатській області був виданий Наказ № НС-245/52 "Про організацію планових заходів державного нагляду на 2021 рік", де передбачені перевірки відділень АТ "Закарпатгазу" по Закарпатській області, в тому числі і Свалявського відділення.

11 січня 2021 року керівнику Свалявського відділення АТ «Закарпатгаз»(89300, Закарпатська обл., м. Свалява, вул. Достоєвського 20/1) ОСОБА_1 було надіслано Повідомення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду у період з 22.01.2021 року по 28.01.2021 року.

28 січня 2021 за результатами проведення планового заходу державного нагляду Свалявським РВ УДСНС в Закарпатській області відносно Свалявського відділення АТ "Оператор газорозподільної системи "Закапатгаз" був складений Акт № 6, яким було виявлено 21 порушення вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, які можуть призвести до аварій, надзвичайної ситуації та пожеж.

Акт підписано інспекторами Свалявського РВ УДСНС , в.о. начальника Свалявського відділення АТ "Закарпатгаз" Е.В. Лендєл.

Відповідачем в ході судового розгляду підтверджено наявність встановлених позивачем порушень, надано письмові докази на підтвердження усунення вказаних порушень за виключенням протипожежної сигналізації.

Водночас в інформації начальника УДСНС в Закарпатській області на адресу суду, наданого 20 липня 2021 року зазначається, що відповідач направив на адресу позивача тільки лист про усунуті порушення без відповідних доказів і не надав заяви, де би висловив своє бажання з проханням провести позапланову перевірку представниками позивача. А оскільки беззаперечним доказом усунутих порушень може бути тільки акт позапланової перевірки, якого наразі не має, то порушення, які є наявними, створюють загрозу життю та здоровю.

Голова правління АТ "Закарпатгаз" 20 серпня 2021 року надав суду інформацію , що , що неусунутими залишаються порушення вказані у пунктах 7,8,9,10.Оскільки у звязку з браком коштів в Товаристві усунення даних порушень в процесі виконання, то не було доцільним звернення до позивача щодо повторної перевірки з приводу усунутих порушень.

Мотив та норми права застосовані судом.

Відповідно до ч. 4 ст.5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до статті 1 вказаного Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Як встановлено частиною першою статті 3 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки належить право звернутися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом. Згідно ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду. Отже, для вирішення спору суди мають встановити наявність або відсутність вищевказаних обставин на підставі відповідних доказів.

При цьому з аналізу правових норм, які містяться у пункті 12 частини першої статті 67, частині другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, вбачається, що передумовою звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду щодо застосування або підтвердження обґрунтованості застосування заходів реагування є встановлення таких порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно п. 2.5 Розділу № Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом МВС України №1417 від 30 грудня 2014 року, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 року за № 252/26697 у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків (пункт 2.5 глави 2 розділу IIІ в редакції Наказу Міністерства внутрішніх справ № 657 від 31.07.2017.

Водночас, суд звертає увагу, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 року у справі № 823/589/16 та, відповідно до ч.5 ст.242 КАС України, є обов`язковими для суду при розгляді даної справи.

Захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 05.12.2018 р. по справі № 826/13896/16.

Також такий захід реагування, як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Зазначена позиція висловлена і Верховним судом у його постановах від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18 (адміністративне провадження № К/9901/67046/18) та від 20.11.2018 у справі № 826/1024/18 (адміністративне провадження № К/9901/61593/18).

Під час судового розгляду справи, судом встановлено, що відповідач фактично визнав факт порушень та здійснює заходи по їх усуненню, однак наразі не звернувся до позивача з відповідною заявою для констатації факту їх усунення , що можливе тільки шляхом складенням Акту компетентними особами у сфері протипожежного захисту в результаті проведення позапланової перевірки.

Суд зазначає, що захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємства до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо виявлені допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

У рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який у сфері соціального захисту означає, зокрема, що заходи, передбачені в нормативно-правових актах, повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Забезпечення пожежної безпеки є невід`ємною частиною державної діяльності щодо охорони життя та здоров`я людини, національного багатства і навколишнього природного середовища.

Як вбачається з аналізу статистичних даних щодо пожеж, однією з причин загибелі людей є невідповідність протипожежним нормам використаних матеріалів і конструктивних рішень, горючість застосованих матеріалів, низька межа вогнестійкості конструкцій.

24 грудня 2019 року Президент України підписав Указ № 948/2019 "Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні". Метою вказаного Указу є запобігання виникненню пожеж, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей, можуть завдати істотної матеріальної шкоди, негативно вплинути на стан навколишнього середовища, економіки і національної безпеки, а також забезпечення оперативного реагування на такі пожежі.

Зокрема, згідно з Указом,

- Кабінет міністрів повинен невідкладно забезпечити розробку і внесення на розгляд Верховною Радою законопроектів про посилення адміністративної відповідальності за порушення встановлених законодавством вимог (правил) пожежної безпеки, самовільне випалювання рослинності або її залишків.

-Законопроект повинен передбачати і посилення покарання зокрема за вчинення суб`єктом господарювання, діяльності без декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам пожежної безпеки, а також за явно помилковий виклик спеціальних служб, недопущення посадових осіб органів державного нагляду у сфері пожежної безпеки.

-Крім того, повинні бути скорочені строки розгляду судових справ за позовами про повну або часткове припинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, обладнання, транспортних засобів у разі встановлення порушення вимог (правил) пожежної безпеки, що створює загрозу життю і здоров`ю людей тощо.

Оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту будівництва у власній господарській діяльності, то застосування такого заходу, як повне зупинення експлуатації об`єкту - є обґрунтованим та пропорційним .

Водночас вимога позивача щодо зупинення експлуатації обєкту шляхом опечатування входу та відключення від джерел від енергоживлення нормою статті 68 Кодекс цивільного захисту не передбачено. Крім того, опечатування входу та відключення від джерел від енергоживлення створить умови неможливі для фактичного усунення порушень відповідачем.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. За таких обставин, надавши оцінку аргументам учасників справи та мотиви, з яких вони виходили, враховуючи ту обставину, зупинення експлуатації будівлі відповідача є пропорційною та повною мірою реагування з огляду на виявлені порушення, а відтак, для збереження безпеки та здоров`я людей, працівників та відвідувачів субєкта господарювання, необхідно зупинити експлуатацію будівлі до повного усунення порушень. Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про наявність законних підстав для задоволення позовних вимог.

Оскільки у відповідності до ст. 139 КАСУ при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, то відповідача підлягає стягненню на користь позивача половина сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 6, 9, 72-76, 242 -246, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області до Акціонерне товариство "Оператор газорозподільних систем "Закарпатгаз" про застосування відповідних заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) - задовольнити частково.

Зобов`язати АТ «Закарпатгаз» ( ), м. Ужгород, вул. Погорєлова,2 застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи Свалявського відділення АТ «Закарпатгаз» розташованого за адресою: 89300, Закарпатська обл., м. Свалява, вул. Достоєвського 20/1 до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки .

В решті позовних вимог- відмовити.

Стягнути з АТ «Закарпатгаз» ), м. Ужгород, вул. Погорєлова,2 на користь Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області ( код ЄДРПОУ) м. Ужгород, вул. Болгарська,2 суму судового збору в розмірі 1135 грн.( тисячу сто тридцять пять ) гривень.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяЗ.Б.Плеханова

Повний текст виготовлено та підписано 01 листопада 2021 року.