Справа № 640/25079/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2021-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 жовтня 2021 року м. Київ № 640/25079/19

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі судді Добрянської Я.І., розглянувши адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АВАЛОНПРОЕКТ» (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 5, оф. 105, )

до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, буд. 26, )

про визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «АВАЛОНПРОЕКТ» з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюка Андрія Володимировича про зупинення на об`єкті «Будівництво багатоповерхових житлових будинків з підземними паркінгами та поліклінікою по проспекту Повітрофлотському, 56 у Солом`янському районі міста Києва» підготовчих та будівельних робіт від 20.11.2019 року;

- визнати протиправною та скасувати постанову №223/19/10/26-19/0312/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.12.2019 року, видану головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюком Андрієм Володимировичем стосовно ТОВ «АВАЛОНПРОЕКТ»;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві судовий збір за подання позовної заяви.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що після проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по проспекту Повітрофлотському, 56 у Солом`янському районі міста Києва, уповноваженою особою відповідача складено Акт про наявність порушень вимог містобудівного законодавства та припис від 20 листопада 2019 року про зупинення на об`єкті підготовчих та будівельних робіт до усунення виявлених порушень, у тому числі допущених ТОВ «Авалонпроект» та ПрАТ «Київміськоформлення». На підставі виявлених порушень головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюком А.В. було видано Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.11.2019 року. У свою чергу, на підставі розгляду Акту за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №б/н від 20.11.2019 року та Протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.11.2019 року, головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюком А.В. було винесено Постанову №223/19/10/26-19/0312/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.12.2019 року, якою ТОВ «АВАЛОНПРОЕКТ» було визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 189 180,00 грн.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.01.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.10.2021 закрито провадження у справі № 640/25079/19 в частині позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування припису головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюка Андрія Володимировича про зупинення на об`єкті «Будівництво багатоповерхових житлових будинків з підземними паркінгами та поліклінікою по проспекту Повітрофлотському, 56 у Солом`янському районі міста Києва» підготовчих та будівельних робіт від 20.11.2019 року.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому стверджується, що доводи позивача щодо проведення двох позапланових перевірок на об`єкті не відповідають дійсності, оскільки терміни проведення позапланової перевірки, призначеної на підставі звернення громадянки ОСОБА_1 , продовжувалися на два робочих дня за результатами розгляду службової записки начальника відділу нагляду за діяльністю органу ДАБІ та ринкового нагляду. Окрім іншого, відповідач зазначає, що під час перевірки виявлені численні порушення, зокрема: забудова земельної ділянки здійснюється не у відповідності до цільового призначення земельної ділянки, проектна документація розроблена з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з відхиленням від вихідних даних; позивач не повідомляв Держархбудінспекцію про коригування проектної документації та т.і. Відповідач звертає увагу суду, що у позивача відсутні права та повноваження для звернення до суду стосовно скасування припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 20.11.2019, виданого Генпідряднику (ТОВ «Дипроінбуд») та Замовнику (ПАТ «Київміськоформлення»). Щодо притягнення позивача д відповідальності відповідач посилається на абз. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідач зазначає, що перевірка проведена з урахуванням положень спеціального Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а не Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а також з дотриманням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553). У задоволенні адміністративного позову відповідач просив відмовити.

Позивачем подано до суду письмові пояснення на відзив відповідача, у яких позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Розглянувши адміністративний позов та додані до нього матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року, на підставі звернення громадянки ОСОБА_1 було видано наказ від 15.10.2019 №439 «Про проведення позапланової перевірки» на об`єкті будівництва: «Будівництво багатоповерхових житлових будинків з підземними паркінгами та поліклінікою по просп. Повітрофлотському, 56 у Солом`янському районі м. Києва , на підставі якого в цей же день видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 15.10.2019 №б/н.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, на підставі службової записки від 19.11.2019 №С10/26-1911/1 та звернення громадянки ОСОБА_1 було видано наказ від 19.11.2019 №490 «Про продовження проведення позапланової перевірки», на підставі якого видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 19.11.2019 №б/н.

За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено Акт від 20.11.2019 №б/н. Від підписання вказаного акту представники ПАТ «Київміськоформлення», ТОВ «АВАЛОНПРОЕКТ» відмовились, про що зроблено відповідну відмітку в акті перевірки, а тому примірник акту було надіслано поштою.

Також 20.11.2019 складені Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.11.2019 та Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 20.11.2019.

03.12.2019 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюком Андрієм Володимировичем було винесено Постанову №223/19/10/26-19/0312/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 189 180,00 грн.

Позивач, вважаючи спірний припис від 20.11.2019 та постанову №223/19/10/26-19/0312/02/2 про накладення штрафу від 03.12.2019 у розмірі 189 180,00 грн. протиправними, звернувся до адміністративного суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI, Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 (надалі - Постанова № 294) визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- проводить перевірки: відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

- видає обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- складає акти перевірок, протоколи про вчинення правопорушень, розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень, накладає штрафи відповідно до закону;

- здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках (п. 4 Положення).

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи (п. 7 Положення).

Частиною першою статті 20 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» від 17.03.2011 № 3166-VI визначено, що апарат центрального органу виконавчої влади - організаційно поєднана сукупність структурних підрозділів, що забезпечують діяльність керівника центрального органу виконавчої влади, а також виконання покладених на центральний орган виконавчої влади завдань.

Згідно з статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV (надалі - Закон № 687) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності, затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

У відповідності до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У частині другій статті 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначено що, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, серед іншого: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Зазначені положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» кореспондуються з Порядком № 553, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

На підставі п. 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (п. 5 Порядку № 553).

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (абз. 1 та 2 п. 7 Порядку № 553).

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Відповідно до приписів п.п. 16, 17, 19-21 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол та видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно п.22 Порядку № 553постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються в тому числі, центральним органом виконавчої влади, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю - головні інспектори будівельного нагляду.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено Порядком № 244.

Відповідно до п.п. 9, 10 Порядку № 244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор (далі - уповноважена посадова особа інспекції) складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п.15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Пунктами 16,17 Порядку № 244 передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

За умовами Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом № 3038 мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях міста Києва і Севастополя.

Абзацом 2 частини першої статті 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності» встановлено, що проектна організація несе відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно даних КП «Діловодство спеціалізованого суду» судом встановлено, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.02.2020, яке набрало законної сили 14.09.2020, припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 20 листопада 2019 року про зупинення на об`єкті «Будівництво багатоповерхових житлових будинків з підземними паркінгами та поліклінікою по проспекту Повітрофлотському, 56 у Солом`янському районі міста Києва» підготовчих та будівельних робіт - скасовано.

З урахуванням вказаного, системного аналізу правових норм та встановлених обставин у справі, зважаючи на те, що оскаржувана постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесена на підставі необґрунтованих висновків відповідача та на підставі припису, протиправність якого встановлена судом при розгляді справи №640/23518/19 (суддя Келеберда В.І.), суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправною та скасування спірної постанови про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Одночасно, суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).

Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У даній справі позивачем обґрунтовано у достатній мірі позовні вимоги та підкріплено належними та достатніми доказами протиправність оскаржуваного рішення, натомість відповідачем твердження товариства не спростовано, тому суд вбачає підстави для задоволення адміністративного позову.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно яких відшкодуванню підлягають судові витрати сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень при задоволенні позову.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «АВАЛОНПРОЕКТ» не є суб`єктом владних повноважень та, звертаючись до суду із позовом, сплатило судовий збір у розмірі 4 758,70 грн. Зазначена сума підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АВАЛОНПРОЕКТ» (03110, м. Київ, вул. Солом`янська, буд. 5, оф. 105, ) до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, буд. 26, ) про визнання протиправним та скасування припису, визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу - задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову №223/19/10/26-19/0312/02/2 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 03.12.2019 року, видану головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Воронюком Андрієм Володимировичем стосовно ТОВ «АВАЛОНПРОЕКТ».

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АВАЛОНПРОЕКТ» судові витрати за сплату судового збору у розмірі 4 758,70 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська