Справа № 160/14817/20
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2021-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

27 жовтня 2021 року м. Дніпросправа № 160/14817/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Юрко І.В. (доповідач), суддів: Чумака С.Ю., Чабаненко С.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного офіса Держаудитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року в адміністративній справі №160/14817/20 (головуючий суддя першої інстанції Маковська О.В.) за позовом Комунального підприємства «Київпастранс» до Східного офіса Держаудитслужби про визнання дій протиправними та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач 03.11.2020 року звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Східного офіса Держаудитслужби, в якому просив визнати протиправними дії Східного офісу Державної аудиторської служби України та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі, оприлюднений 20.10.2020 року.

В обґрунтування позову зазначено, що висновок Східного офісу Державної аудиторської служби є необґрунтованим та таким, що порушує права та інтереси позивача, оскільки складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2020-07-06-005101-а, оприлюднений 20.10.2020 року.

В решті позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати в частині задоволених позовних вимог та в цій частині ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог ухвалено без всебічного та повного дослідження матеріалів справи з порушенням норм процесуального та матеріального права, що призвело до прийняття незаконного та необґрунтованого рішення.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив рішення суду першої інстанції залишити без змін

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження, в суді апеляційної інстанції справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів в порядку письмового провадження.

Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, встановила наступне.

Позивач - Комунальне підприємство «Київпастранс» є юридичною особою ().

Відповідач - Східний офіс Державної аудиторської служби України () є суб`єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Позивачем через систему електронних закупівель ProZorro розміщено оголошення про проведення відкритих торгів UА-2020-07-06-005101-а, назва предмета закупівлі «Двигуни та їх частини» код 34310000-3 за ДК 021:2015 та тендерну документацію (а.с.10-11, 12-46, 83-89, 90).

По зазначеній процедурі закупівлі Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області проводився моніторинг на підставі наказу від 12.10.2020 року №210 «Про початок моніторингу закупівель» на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації (а.с.81), оприлюдненій в електронній системі закупівель, моніторинг процедури закупівлі: UА-2020-07-06-005101-а, «Двигуни та їх частини», код 34310000-3 за ДК021:2015 (запасні частини двигуна до автобусів). Зазначений наказ оприлюднено в електронній системі закупівель 13.10.2020 року.

Предметом аналізу моніторингу закупівлі ID: UА-2020-07-06-005101-а зазначені наступні питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноваженим органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю, змін та їх оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця (а.с.82).

Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2020 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі; тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету Комунального підприємства «Київпастранс» від 26.06.2020 року; тендерну пропозицію переможця торгів Приватного акціонерного товариства «ФОРКЛІФТ ТЕХНОЛОДЖІЗ», повідомлення про намір укласти договір; договір укладений за результатами процедури закупівлі, повідомлення про внесення змін до договору від 17.08.2020 року (а.с.82).

За результатами проведеного моніторингу закупівлі ID: UА-2020-07-06-005101-а складено висновок про результати моніторингу закупівлі, який оприлюднено 20.10.2020 року Вказаним висновком встановлено порушення:

- п.17 ч.2 ст.22 Закону, а саме: Замовником у тендерній документації не зазначено електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

- п.11 ч.1 ст.10 Закону, а саме: Замовником в електронній системі закупівель 17.08.2020 року оприлюднено повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, відповідно до якого 17.08.2020 року додатковою угодою №1 згідно із ч.5 ст.41 Закону внесені зміни до договору в частині коригування ціни за одиницю товару в бік зменшення, проте в електронній системи закупівель додаткової угоди №1 (зміни до договору) Замовником не опубліковано, чим порушено порядок оприлюднення інформації про закупівлю (а.с.7-9).

Крім того, відповідно до зазначеного висновку відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю та протягом 5-ти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів (а.с.9, 82).

Не погодившись з висновком Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі, оприлюдненим 20.10.2020 року, позивач оскаржив такий висновок до суду.

Задовольняючи адміністративний позов частково, суд першої інстанції виходив із того, що учасникам процедури закупівлі була відома електронна адреса однієї із посадових осіб замовника уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками та вони не були позбавлені можливості зв`язатися із замовником за допомогою електронної адреси. Відтак, суд вважає, що не зазначення електронної адреси в тендерній документації не вплинуло на перебіг процедури закупівлі. Визначені у висновку порушення є проявом надмірного формалізму з боку відповідача, оскільки визначальним у даній ситуації є можливість або неможливість здійснити перевірку відомостей, щодо притягнення або не притягнення учасника торгів або уповноваженої ним посадової особи на участь в процедурі закупівлі до відповідальності за корупційне порушення у цій сфері. За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі відповідач дійшов помилкового висновку про порушення позивачем законодавства про закупівлі.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII (далі по тексту - Закон №922).

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями п.9 ч.1 ст.1 Закону №922 визначено, що замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

До замовників також належать юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання та відповідають хоча б одній з таких ознак: органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування належить частка у статутному капіталі суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи володіють більшістю голосів у вищому органі суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав.

Згідно із п.6 ч.1 ст.1 Закону №922 електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Нормами ч.1 ст.2 Закону №922 передбачено, що вказаний закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Відтак, положення Закону №922 регламентують питання здійснення відповідних закупівель, процедури їх проведення, встановлюючи для цього певні правила, вимоги та обмеження, спрямовані на досягнення мети закону та здійснення закупівель відповідно до встановлених принципів.

При цьому, законодавство також передбачає способи контролю за дотриманням його вимог і задля упередження порушень у даній сфері.

Зокрема, відповідно до п.11 ч.1 ст.1 Закону №922 моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із ч.1 ст.8 Закону №922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з ч.7 ст.8 Закону №922 у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону №922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 6 ст.8 Закону №922 встановлено, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Зі змісту п.11 ч.1 ст.1, ст.8 Закону №922 моніторинг закупівлі є універсальним контрольним заходом у сфері публічних закупівель на всіх її стадіях, а підстави проведення моніторингу не визначають (не регламентують) його зміст та напрямок.

Як вбачається з оспорюваного висновку, за результатами моніторингу відповідачем встановлено наявність порушень законодавства, а саме:

- п.17 ч.2 ст.22 Закону №922 - Замовником у тендерній документації не зазначено електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

- п.11 ч.1 ст.10 Закону №922 - Замовником в електронній системі закупівель 17.08.2020 року оприлюднено повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, відповідно до якого 17.08.2020 року додатковою угодою №1, згідно із ч.5 ст.41 Закону були внесені зміни до договору в частині коригування ціни за одиницю товару в бік зменшення, проте в електронній системи закупівель додаткової угоди №1 (зміни до договору) Замовником не опубліковано, чим порушено порядок оприлюднення інформації про закупівлю.

Відповідно до п.17 ч.2 ст.22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються такі відомості: прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Судом першої інстанції вірно зазначено, що оскільки електронна адреса однієї із посадових осіб замовника уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками, була зазначена в оголошенні про проведення процедури закупівлі, в частині інформації про замовника в розділі «Контактна особа уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками», учасники процедури не були позбавлені можливості зв`язатися із замовником за допомогою електронної адреси. Зазначення електронної адреси в оголошенні жодним чином не вплинуло на перебіг процедури закупівлі, оскільки учасники процедури мали змогу зв`язатися з замовником за допомогою електронної адреси, з чим погоджується колегія суддів.

Що ж стосується нібито виявленого відповідачем порушення законодавства в частині внесення змін до договору про закупівлю, то судова колегія з цього приводу зазначає наступне.

Відповідно до п.11 ч.1 ст.10 Закону №922 замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін.

Частиною 5 ст.41 Закону №922 передбачені випадки істотних змін умов договору про закупівлю.

Законодавець чітко визначив обов`язок замовника через авторизовані електронні майданчики оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю. Позивачем під час внесення змін до договору було оприлюднено повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю, відповідна інформація оприлюднена в електронній системі закупівель у строки, передбачені п.11 ч.1 ст.10 Закону №922.

Колегія суддів зазначає щодо відсутності порушення законодавства позивачем в цій частині. Позивачем дотримано вимоги, передбачені ч.5 ст.41 Закону №922 та оприлюднено повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю з дотриманням строків його оприлюднення.

В частині відмовлених позовних вимог рішення суду не оскаржується, а тому судом апеляційної інстанції в цій частині рішення суду першої інстанції не перевіряється.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірність висновку про результати моніторингу закупівлі, оприлюдненого 20.10.2020 року.

Посилання відповідача на правову позицію Верховного Суду, висловлену в постанові від 19.03.2020 року у справі № 460/853/19, колегія судів вважає безпідставною, оскільки характер спірних правовідносин, щодо яких зроблені такі висновки, є відмінним від цієї справи, в даній постанові розглядаються інші спірні правовідносини, постанова прийнята за іншими фактичними обставинами.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення адміністративного позову частково.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.

Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини 1 статті 310 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною 4 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.

Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Східного офіса Держаудитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року в адміністративній справі № 160/14817/20 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року в адміністративній справі № 160/14817/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя І.В. Юрко

суддя С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко