Справа № 420/3952/20
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2021-10-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3952/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 жовтня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Національної поліції Департаменту патрульної поліції (вул.Федора Ернста,3, м.Київ, 03048) про визнання протиправним наказу про звільнення та поновлення на посаді,-

ВСТАНОВИВ:

З позовом до суду звернувся ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції в якому (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог від 08.09.2021р.) просить:

визнати протиправним та скасувати пункт 6 наказу Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» №216 вiд 08 квітня 2020 року в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 275 о/с вiд 15 квітня 2020 року про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;

поновити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №ol батальйону №1 полку управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 16 квітня 2020 року;

стягнути з Департаменту патрульної поліції (ідентифікаційний код юридичної особи 40108646) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) середній заробіток за весь час вимушеного прогулу до дня поновлення на посадi;

допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення на посаді у відносинах публічної служби та присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць: поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що у наказі про звільнення (пункт 6 наказу №216 від 08.04.2020 р.) зазначено, що ОСОБА_1 звільнено за вчинення дисциплінарного проступку що виразився у порушенні вимог частини другої статті 8, частини третьої статті 11, пунктів 1,2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 44 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 1,2,4,5,6,9,11,13 частини третьої статті I, частини 4,5,6 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 3 п. 3 розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, абз 1,2,5 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейський, абз. 4 пункту 3 розділу III Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України, підпункту 1 пункту 1 розділу П, підпунктів 1,8 пункту 1 розділу IX, пункту 1 розділу XII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) анальної поліції України, підпунктів 1, 10, 11 пункту 1, 3 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, присяги працівника поліції, а також за вчинення дій, які підривають авторитет поліції відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Проте, оскаржуваний наказ не містить інформації про те, які саме за с протиправними, в яких конкретно його діях наявні ознаки дисциплінарного правопорушення, що обумовлює протиправність наказу №216 від 08.04.2020 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та наказу №275 о/с, що є підставою для їх скасування.

Крім того, у оскаржуваному наказі, як правило, не зазначається дати вчинення ОСОБА_1 порушень службової дисципліни, чинного законодавства України та галузевих наказів МВС України.

ОСОБА_1 наголошує на тому, що ним не було вчинено будь-якого порушення службової дисципліни і тому він не підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності.

У зв`язку з наведеним позивач вважає оскаржувані накази проиправними, а його звільнення незаконним.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 травня 2020 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк протягом п`яти днів з дня отримання вказаної ухвали для усунення недоліків поданої позовної заяви, а саме надання суду доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку та копії документів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2020 року позовну заяву повернуто позивачеві у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви на підставі ухвали суду про залишення її без руху у встановлений судом строк, а саме у зв`язку з ненаданням позивачем до канцелярії суду документу про сплату судового збору та копії документів, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги.

Постановою апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року залишено без змін ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2020 року.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 29 червня 2021 року ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 03 серпня 2020 року та постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року скасовано. Направлено справу для продовження розгляду до Одеського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 23 липня 2021 року було відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 28 вересня 2021 року закрито підготовче провадження у справі. Призначити адміністративну справу до судового розгляду на « 19» жовтня 2021 року о « 10» годині « 00» хвилин за участю сторін.

У відзиві на позовну заяву відповідач просить відмовити в задоволенні позову, зазначивши, що відповідно до пункту 6 наказу Департаменту патрульної поліції № 216 вiд 08.04.2020 року «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини другої статті 8, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 44 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 9, 11, 13 частини третьої статті 1, частин четвертої, п`ятої, шостої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», абзацу третього пункту 3 розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у ній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, абзаців першого, другого, п`ятого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, абзацу четвертого пункту 3 розділу III Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03 серпня 2017 року № 676, підпункту 1 пункту 1 розділу II, підпунктів 1, 8 пункту 1 розділу IX, пункту 1 розділу ХІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 16 лютого 2018 року № 111, підпунктів 1, 10, 11 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП вiд 13.11.2018 № 5112, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

Наказом Департаменту патрульної поліції «По особовому складу» № 275о/с вiд 15.04.2020 року відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 .

Таким чином, вважаємо, що відповідач за наслідками службового розслідування правомірно та обґрунтовано зробив висновок про наявність віяннях позивача вчинків, які слугують підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції, а накладене дисциплінарне стягнення є пропорційним встановленим за результатами службового розслідування порушенням. Крім того, під час проведення службового розслідування дотримані вимоги законодавства, що регламентують його процедуру, в зв`язку з чим позовні вимоги необґрунтовані та безпідставні.

В судове засідання 19.10.2021 року учасники справи не прибули, в зв`язку із чим, на підставі положень ч.9 ст.205 КАС України, суд ухвалив рішення про продовження розгляду справи в письмовому провадженні за наявними в справі доказами та запереченнями з ухваленням судового рішення 29.10.2021 року.

Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог, відзиву на позовну заяву, оцінивши докази відповідно до вимог ст.ст.72-79 КАС України, судом встановлено наступні факти та обставини.

Судом встановлено, що відповідно до доповідної записки т.в.о. начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП підполковник поліції Ігоря Ковальчука від 11.01.2020 року, під час моніторингу мережі Інтернет за посиланням (ІНФОРМАЦІЯ_5), ним було виявлено публікацію, у якій вказано про вчинення неправомірних дій окремими працівниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що мають ознаки дисциплінарного проступку. У зв`язку із чим, т.в.о. начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП підполковник поліції Ігор Ковальчук просив т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції призначити службове розслідування за вказаним фактом на підставі абзацу 2 частини 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС № 893 від 07.11.2018 року статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».

Відповідно до наказу т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції № 41 від 11.01.2020 року, з метою встановлення причин та обставин порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось в можливому неналежному виконанні службових обов`язків, про що стало відомо під час моніторингу мережі Інтернет, відповідно до абзацу 2 пункту першого та пункту четвертого розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, пунктів другого та третього розділу І, пункту першого розділу II Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, частин першої-четвертої статті 14, частин першої та другої статті 15, статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

Пунктом 3 вказаного наказу передбачено відсторонення на час проведення службового розслідування від виконання службових обов`язків, у тому числі, інспектора взводу № 2 батальйону № 1 роти №1 полку УПП в Одеській області ДПП рядового поліції ОСОБА_1 .

Відповідно до відомості про ознайомлення з наказом від 11.01.2020 року №41, позивач ознайомлений із зазначеним наказом, що підтверджується наявною у наказі відміткою.

10 березня 2020 року начальником Департаменту патрульної поліції затверджено Висновок службового розслідування, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у неналежному виконанні службових обов`язків, про що стало відомо під час моніторингу мережі Інтернет.

В частині, що стосується службового розслідування відносно ОСОБА_1 , висновок містить наступні обставини.

10.01.2020 року пiд час моніторингу мережі Інтернет за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_5 виявлено критичну публікацію щодо порушення службової дисципліни окремими співробітниками управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Одеській області ДПП), що викликало суспільний резонанс. Вказана публікація містила фотозображення переписки в групі створеної в меседжері «Telegram», під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », учасниками якої були 12 осіб.

Під час опрацювання вказаної інформації, членами дисциплінарної комісії встановлено учасника зазначеної групи, яким виявився старший інспектор з особливих доручень вiддiлу органiзацiї безпеки дорожнього руху (далі - БДР) УПП в Одеській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , якого того ж дня викликано до адмiнiстративного приміщення УПП в Одеський області ДПП для перевірки викладеної в мережі Інтернет інформації для її дослідження або спростування.

ОСОБА_3 надано доступ до свого облікового запису в меседжері «Telegram» за номером мобiльного телефону НОМЕР_2 для спростування указаної інформації, проте, ознайомившись зі змістом окремих повідомлень ОСОБА_3 , членами дисциплінарної комісії отримано відомості, які підтверджують вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_3 та іншими працівниками УПП в Одеській області ДПП, які входили до групи осіб, задіяних на регулюваннi дорожнього руху.

Відтак, комісією досліджено наступні фотозображення переписок з месенджера «Telegram» з облікового запису ОСОБА_3 .

Дисциплінарною комісією використано інформацію на вказаному фотозображенні, для точно ідентифікації назв контактів в електронному записнику ОСОБА_3 з працівниками поліції.

Зокрема, на вимогу надати номера жетонів. ПІБ та номера телефонів. наступними контактами надано такi дані:

«ОСОБА_4» - ОСОБА_4 НОМЕР_3 , НОМЕР_4 ;

« ОСОБА_5 » - ОСОБА_5 НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ;

« ОСОБА_7 » - ОСОБА_7 НОМЕР_7 ;

« ОСОБА_9 » - ОСОБА_9 НОМЕР_8 , НОМЕР_9 ;

«ІНФОРМАЦІЯ_6» - ОСОБА_11 НОМЕР_10 , НОМЕР_19;

«ОСОБА_12» - ОСОБА_12 НОМЕР_11 , НОМЕР_20;

«ОСОБА_1» - ОСОБА_1 НОМЕР_12 , НОМЕР_21;

«ОСОБА_2» - ОСОБА_2 НОМЕР_13 , НОМЕР_14 ;

« ОСОБА_13 » - ОСОБА_13 НОМЕР_15 , НОМЕР_22.

Фотозображення № 9 містить повідомлення ОСОБА_3 в групі під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2», в якому він надсилає учасникам групи фотографію вантажного автомобіля IVECO, р.н. НОМЕР_16 (перебування автомобіля в Одесi пiдтверджується відомостями з підсистеми «Гарпун» ІПНП), з написом компанії «КОМФОРТ - ЛВ» та доповнює своє повідомлення вимогою до учасників, що вказані автомобілі чіпати не потрібно, проте інші автомобілі треба. Комісією вказане повідомлення розцінюється, як грубе порушення вимог Закону України «Про Національну поліцію» ОСОБА_15 , що виражається у наданнi завідомо незаконних вказівок щодо притягнення водіїв до адміністративної відповідальності та бездіяльності по відношенню до окремих водіїв. Також на фотозображенні містяться дописи ОСОБА_16 котрий погоджується на виконання вказаної вказівки та ОСОБА_1 .

Фотозображення № 11, 13 містить повідомлення ОСОБА_17 вiд 27.05.2019 в групі під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в якому ОСОБА_18 надіслав фотографію з кількома купюрами номіналом ПО 100 доларів США кожна (орієнтовно зображено 500 доларів США) та запитав «Хто дав цю сотку?». ОСОБА_9 повідомив, що не він, на що ОСОБА_3 відповів, що він знає, що це був не ОСОБА_9 після чогена «ОСОБА_1». ОСОБА_2 у групі запитав, що не так з грошима, проте ОСОБА_3 уточнив, чи це в цю юру, на що ОСОБА_2 повідомив, що не знає. В цей час, слова ОСОБА_2 доповнює ОСОБА_1 та зазначає, що можливо ця купюра «наша» та пропонує її замінити. ОСОБА_3 наказує ОСОБА_1 та ОСОБА_2 терміново їхати до нього додому, після чого ОСОБА_2 об 16.06 зазначає, що він вже їде до міста Миколаїв. Також, на фотозображенні № 13 містяться повідомлення від ОСОБА_13 вiд 28.05.2019. Вказані факти можуть свідчити про корупційну діяльність серед групи осіб начебто задіяних на регулюваннi дорожнього руху, що є грубим порушенням службової дисципліни.

Фотозображення № 36 містить повідомлення ОСОБА_3 до ОСОБА_1 , в якому повідомляє щодо необхідності пропустити чотири автомобілі.

Фотозображення № 86 містить інформацію з групи під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » з якої комісією встановлено, що орієнтовно з середини березня до групи регулювальників дорожнього руху додано ОСОБА_12 . Також, 17.03.2019 ОСОБА_3 повідомив учасників групи «Тести всі пройшли. На наступний місяць по 200». Комісія, дійшла висновку, що під тестами розуміється щомісячне тестування на освітньому порталі Національної поліції, та те, що ОСОБА_3 отримувались кошти від особового складу за успішне складання указаних тестів. Слід зазначити, що на вказаному фотозображенні також присутні коментарі ОСОБА_7 ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , ОСОБА_2 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9

Фотозображення № 99 містить інформацію з групи під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 », в якій міститься інформація за 25.07.2019, комiсiя вважає, що вказана група створена пiсля певної паузи у зв`язку із перебуванням у липні в УПП в Одеській області ДПП комісії з Департаменту патрульної поліції, проте після завершення перевірки. ОСОБА_3 створено другу групу під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_1» до якої увійшли ОСОБА_3 , ОСОБА_13 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_12 ОСОБА_22 , ОСОБА_1 та інші. Вказане фотозображення є оригінальним фотозображенням, розміщеного у мережі інтернет громадським активістом ОСОБА_23 , що стало підставою для службового розслідування. Вказане фотозображення було отримано в присутності ОСОБА_3 після добровільного надання доступу до облікового запису меседжеру «Telegram» за його номером телефону. Слід зазначити, що згідно з інформацією викладеною в мережі Інтернет, слово «ТИТИ-МИТИ» є жаргонним словом кримінального світу та означає «гроші».

Фотозображення № 111, 112 містить інформацію з групи під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в якій 13.05.2019 ОСОБА_3 надіслав фотографію із зазначенням транспортних засобів Сканія, р.н. НОМЕР_23, МАН р.н. НОМЕР_17 , Камаз р.н. НОМЕР_18 , iз поміткою «ІНФОРМАЦІЯ_7» та повідомив, що вказані транспортні засоби зупиняти не потрібно. Згодом зазначив, що транспортні засоби фірми КОМФОРТ-ЛВ чіпати не потрібно, а інших у не цензурній формні «покарати».

Також на фотозображенні містяться дописи ОСОБА_1 , котрий погоджується на виконання вказаноп вказівки.

Фотозображення № 117, 118 містить переписку між ОСОБА_3 та членом дисциплінарної комісії ОСОБА_25 , в якій ОСОБА_3 11.01.2020 повідомляє, що хоче побачити фотозображення з його облікового запису меседжеру «Telegram» та зі змісту повідомлень ОСОБА_3 встановлено, що доступ до облікового запису меседжеру «Telegram» надано добровільно та вимог щодо видалення фотозображень та заборони їх використання до членів комісії не надходило, як одразу після їх отримання так і до завершення службового розслідування.

Крім того, за результатами перевірки встановлено, що ОСОБА_1 систематично порушувалися вимоги абзацу 4 пункту 3 розділу III Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної Поліції України», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 03 серпня 2017 року № 676, шляхом не внесення відповідних відомостей до електронних рапортів після їх опрацювання.

Також ОСОБА_1 свідомо та систематично здійснювалось ігнорування ма бездіяльність у дотриманні вимог підпунктів 1, 8 пункту 1 розділу IX Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ 16 лютого 2018 року № 111, під час заповнення електронних рапортів за результатами опрацювання завдань.

Додатково встановлений факт систематичного порушення ОСОБА_1 вимог підпункту 1 пункту 1 розділу II, пункту 1 розділу XII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 16 лютого 2018 року 111, що виразилось у не реагуванні на всі повідомлення про правопорушення або події, інформація про які надходила за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» та не прибуття на місце події для вжиття вiдповiдних заходів реагування.

Відповідно до пункту 8 заключної частини Висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія вважала за необхідне за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини другої статті 8, частини третьої статті 11, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статті 44 Закону України «Про запобігання корупції», пунктів 1, 2, 4, 5, 6, 9, 11, 13 частини третьої статті 1, частин четвертої, п`ятої, шостої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», абзацу третього пункту 3 розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом MBC від 07 листопада 2018 року № 893, абзаців першого, другого, п`ятого пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 року № 1179, абзацу четвертого пункту 3 розділу III Положення про iнформацiйно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03 серпня 2017 року № 676, підпункту 1 пункту 1 розділу II, підпунктів 1, 8 пункту 1 розділу IX, пункту 1 розділу XII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування органах (підрозділах) Національної поліції України, B затвердженої наказом МВС від 16 лютого 2018 року № 111, пiдпунктів 1, 10, 11 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції інспектора патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 13.11.2018 № 5112, Присяги працівника поліції, а також у вчиненнi дiй, що підривають авторитет поліції, відповідно до пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції.

На підставі Висновку службового розслідування, 08.04.2020 року начальником Департаменту патрульної поліції прийнято Наказ № 216 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень», пунктом 6 якого до інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції..

Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції «Про особовий склад» від 15 квітня 2020 року № 275 о/с, ОСОБА_1 , відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію, був звільнений зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Одеській області з 15 квітня 2020 року.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України Про Національну поліцію.

Відповідно до п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з ч. ч. 1,2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Приписами ч.1 ст.1 Дисциплінарного Статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.2 Дисциплінарного статуту, за своїм службовим становищем поліцейські можуть бути керівниками або підлеглими стосовно інших поліцейських.

Керівник - це службова особа поліції, наділена правами та обов`язками з організації службової діяльності підлеглих їй поліцейських та інших працівників поліції і контролю за їхньою службовою діяльністю.

Статтею 3 Дисциплінарного статуту визначено, що керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ст.13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

2) підстава для призначення службового розслідування;

3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

4) пояснення поліцейського щодо обставин справи;

5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Згідно з ч.ч.1,2 ст.21 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Відповідно до ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно з ч.ч.4-6 ст.5 Дисциплінарного статуту, поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

Наказ вищих органів, керівників, посадових та службових осіб не може бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Згідно з вимогами абзаців 1, 2, 5 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України Про Національну поліцію, Про запобігання корупції та іншими актам законодавства України.

Суд зазначає, що з огляду на висновок службового розслідування, що затверджений 10.03.2020 року, висновки відповідача щодо порушення позивачем вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», норм Дисциплінарного статуту та Правил етичної поведінки поліцейських, ґрунтуються на досліджених комісією фотозображеннях переписок месенджера Telegram з облікового запису ОСОБА_1 у групах « ІНФОРМАЦІЯ_3 » та « ІНФОРМАЦІЯ_4 ».

При цьому, як встановив вище суд, висновок службового розслідування в частині досліджених фотозображень не містить жодних фактів щодо переписки безпосередньо ОСОБА_1 з іншими учасниками групами на теми, зміст яких суттєво підриває авторитет та довіру до органів Національної поліції з боку суспільства та дискредитують звання поліцейського.

ОСОБА_1 у групі «ІНФОРМАЦІЯ_2» написав повідомлення, що відображене на Фотозображеннях № 11, 13 в якому на повідомлення ОСОБА_17 вiд 27.05.2019 в групі під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в якому ОСОБА_18 надіслав фотографію з кількома купюрами номіналом по 100 доларів США кожна (орієнтовно зображено 500 доларів США) та запитав «Хто дав цю сотку?». ОСОБА_9 повідощ на що ОСОБА_3 відповів, що він знає, що це був не ОСОБА_9 після чого уточнив імена «ОСОБА_1». ОСОБА_2 у групі запитав, що не так з грошима, проте ОСОБА_3 уточнив, чи це він дав цю купюру, на що ОСОБА_2 повідомив, що не знає. В цей час, слова ОСОБА_2 доповнює ОСОБА_1 та зазначає, що можливо ця купюра «наша» та пропонує її замінити. ОСОБА_3 наказу ОСОБА_1 та ОСОБА_2 терміново їхати до нього додому, після чого ОСОБА_2 об 16.06 зазначає, що він вже їде до міста Миколаїв. Проте доказів щодо того, що зазначені кошти отримані корупційним шляхом не встановлено.

Яким чином такі повідомлення ОСОБА_1 підривають авторитет органів Національної поліції та свідчать про порушення позивачем вимог ЗУ «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Правил етичної поведінки поліцейських відповідач у висновку службового розслідування не зазначає.

Сам по собі факт перебування позивача у групі в месенджері Telegram не є дисциплінарним проступком.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.23 Закону України Про Національну поліцію, поліція відповідно до покладених на неї завдань здійснює своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події.

Порядок реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, а також оперативного інформування в центральному органі управління поліції, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції України, територіальних органах поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділах встановлює Інструкція з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 року №111.

Наряди поліції з метою отримання завдань для реагування на повідомлення про правопорушення або події забезпечуються планшетними пристроями з програмним забезпеченням системи ІПНП (п.3 Р.2 Інструкції).

Пунктом шостим Розділу 2 передбачено, що поліцейський незалежно від місцеперебування після отримання доручення диспетчера або оперативного чергового щодо реагування на правопорушення або подію зобов`язаний негайно здійснити всі необхідні заходи щодо безумовного виконання такого доручення.

Відповідно до Розділу IX Наказу МВС №111 визначено наступне:

1. Працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, необхідно:

1) за наявності планшетного пристрою проставити в системі ІПНП відповідні відмітки про прийняття виклику, прибуття на місце події, закінчення виконання завдання, обставини правопорушення та результати реагування;

2) за наявності на місці події осіб, які потребують медичної допомоги, викликати екстрену медичну допомогу, до прибуття якої вживати невідкладні дії, спрямовані ні врятування та збереження життя людини;

3) за наявності на місці події заявника (потерпілого) з`ясувати обставини правопорушення або події;

4) у разі підтвердження ознак учиненого кримінального правопорушення проінформувати диспетчера (оперативного чергового) про необхідність направлення СОГ та перебувати на місці події до її прибуття;

5) до прибуття СОГ забезпечити охорону місця події та слідів учиненого кримінального правопорушення, унеможливити доступ на місце події сторонніх осіб. За необхідності місце події огородити спеціальною стрічкою поліція. Після прибуття СОГ виконувати доручення старшого СОГ;

6) установити особи потерпілих, свідків або очевидців кримінального правопорушення, прикмети осіб, які підозрюються в його вчиненні, та вжити заходів щодо їх затримання. Про прикмети правопорушників, напрямок їх руху (марка, модель транспортного засобу, номерний знак, інші характерні ознаки), об`єкти посягань поінформувати диспетчера (оперативного чергового) для орієнтування інших нарядів поліції;

7) у разі реагування на правопорушення або подію, які не містять ознак злочину, невідкладно забезпечити збір необхідних матеріалів перевірки;

8) якщо заяви та повідомлення про правопорушення або події не потребують додаткової перевірки, за наявності планшетного пристрою поліцейський повинен унести до системи ІПНП відомості про обставини події, ужиті заходи та зазначити, що звернення розглянуто на місці або відомості про подію не підтвердилися;

9) з`ясувати в заявника (потерпілого) абонентський номер телефону та адресу електронної пошти, а також зручний для нього спосіб отримання відповіді про результати розгляду його заяви чи повідомлення.

2. Орієнтовний час прибуття наряду поліції на місце події з моменту призначення наряду для реагування на правопорушення або подію (з урахуванням середньої швидкості руху автомобіля 40-50 км/год) складає:

1) у межах міста:

до 7 хвилин при перебуванні наряду в зоні оперативного реагування;

до 10 хвилин у разі якщо задіяно наряд з іншої (сусідньої) зони обслуговування;

2) у сільській місцевості:

до 20 хвилин при перебуванні наряду в зоні оперативного реагування;

до 40 хвилин у разі якщо задіяно наряд з іншої дільниці.

3. У разі ускладнення погодних умов, дорожньої обстановки та особливостей місцевості або інших непередбачуваних обставин загальний строк прибуття наряду поліції на місце вчинення правопорушення або події не повинен перевищувати часу, мінімально необхідного, для подолання відстані від місця дислокації наряду поліції до місця події.

4. Старший наряду поліції, який першим з`явився на місці події, зобов`язаний негайно поінформувати диспетчера (оперативного чергового) про прибуття та візуальне обстеження місця події, а в міру з`ясування обставин додатково надавати інформацію про заходи, які здійснено для охорони місця події, стан здоров`я заявника (потерпілого) та/або інших людей, пошкодження об`єктів, майна всіх форм власності, заходи, що здійснені для встановлення та затримання осіб, які вчинили правопорушення, кількість інших нарядів поліції, які прибули на виклик, та іншу інформацію, яка, на думку поліцейського, є важливою для припинення/розкриття правопорушення.

5. За відсутності (несправності) у наряду поліції планшетного пристрою, нестійкого рухомого (мобільного) зв`язку всі відмітки в системі ІПНП про призначення, прийняття, прибуття та виконання завдання, іншу необхідну інформацію за результатами реагування на правопорушення або події вносить диспетчер (оперативний черговий).

Відповідно до розділу 13 Наказу МВС №111 визначено наступне:

7. Старший наряду поліції відповідає за збереження планшетного пристрою (за наявності) та роботу з ним під час чергування.

8. Під час несення служби забороняється вимикати планшетний пристрій та змінювати будь-які налаштування. У разі виявлення збоїв у роботі планшетного пристрою старший наряду за можливості може використати інший вид зв`язку та інше кінцеве обладнання для інформування диспетчера та оперативного чергового. Налаштування планшетних пристроїв, підтримання їх програмного функціонування в робочому стані покладається на працівників управління інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП (далі УІАП).

9. При зміні з об`єктивних причин службового транспортного засобу, старшого наряду, абонентського номера мобільного телефону відповідні дані вносяться до системи ІПНП за допомогою планшетного пристрою, про що старший наряду доповідає диспетчеру та оперативному черговому.

10. Поліцейські чергової служби органів (підрозділів) поліції під час чергування озброюються пістолетами з двома спорядженими магазинами, а поліцейські, що входять до складу нарядів поліції, окрім зазначеного озброєння, ще й засобами індивідуального захисту (бронежилетом та захисним шоломом), засобами активної оборони (гумовим або пластиковим кийком, засобами, спорядженими речовинами сльозогінної та дратівної дії, засобами обмеження рухомості). За необхідності з дозволу начальника органу (підрозділу) поліції їм можуть видаватися автоматична зброя та інші спеціальні засоби, визначені Законом України Про Національну поліцію.

Відповідно до п.1-3 розділу ІІІ Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему Інформаційний портал Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 03 серпня 2017 року №676, Інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворена в процесі діяльності поліції та використовується для формування:

тимчасових наборів даних, що створюються в процесі діяльності поліції та використовуються для наповнення та підтримки в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України Про Національну поліцію;

баз даних у сфері управлінських відносин, необхідних для виконання покладених на поліцію повноважень;

баз даних, необхідних для забезпечення щоденної діяльності поліції, у сфері трудових відносин, фінансового забезпечення, документообігу.

В інформаційних ресурсах системи ІПНП обробляється інформація, яка належить до державних інформаційних ресурсів. Така інформація не підлягає поширенню та передачі іншим особам, крім випадків, передбачених законодавством.

Бази даних поліції, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції, містять відомості, зокрема, стосовно:

повідомлень про кримінальні та адміністративні правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, що надійшли технічними каналами зв`язку;

щодобових переліків та складу нарядів поліції та слідчо-оперативних груп, що заступають на чергування;

завдань та орієнтувань, що доводились до нарядів поліції для реагування на повідомлення про кримінальні та адміністративні правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події;

звітування нарядів поліції за результатами реагування на повідомлення про кримінальні та адміністративні правопорушення, надзвичайні ситуації та інші події, виявлення додаткових обставин на місці пригоди;

пересувань нарядів поліції, які отримані із планшетних комп`ютерів (мобільних терміналів) та засобами GPS.

Поліція може створювати інші бази даних, необхідні для забезпечення щоденної діяльності органів (закладів, установ) поліції, відповідно до статті 25 Закону України Про Національну поліцію.

Під час службового розслідування комісія встановила, що за результатами перевірки щодо відпрацювання викликів на спецлінію « 102» у період з 02.10.2019р. по 27.10.2019р. встановлено систематичне порушення вимог абзацу 4 пункту 3 розділу ІІІ Положення про інформаційно-телекомунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 03.08.2017 року № 676, шляхом не внесення відповідних відомостей до електронних рапортів після їх опрацювання. ОСОБА_1 свідомо здійснювалося ігнорування та бездіяльність у дотриманні вимог підпунктів 1,8 пункту 1 розділу ІХ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 16 лютого 2018 року № 111, під час заповнення електронних рапортів за результатами опрацювання завдань. Також, встановлено факт порушення вимог підпункту 1 пункту 1 розділу ХІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 16 лютого 2018 року № 111, що виразилось у не реагуванні на всі повідомлення, інформація про які надходила за скороченим номером екстреного виклику « 102» та не прибуття на місце події для вжиття відповідних заходів реагування.

З цього приводу, суд, зазначає наступне.

З огляду на п. 7 Розділу IX Наказу МВС №111, обов`язок та відповідальність за внесення до планшетного пристрою даних під час чергування покладено на старшого наряду поліції.

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження того, що під час чергування у період з 02.10.2019р. по 27.10.2019р. року відсутні докази, що ОСОБА_1 був визначений під час чергування у вказані вище дати старшим наряду поліції, то він не може бути притягнутий до відповідальності за невнесення даних до планшетного пристрою, за результатом відпрацювання екіпажем завдання.

Щодо доводів відповідача з приводу нереагування позивача на всі повідомлення, інформація про які надходила за скороченим номером екстреного виклику « 102» та не прибуття на місце події для вжиття відповідних заходів реагування, суд зазначає, що навпаки, у висновку службового розслідування містяться відомості щодо відпрацювання екіпажем поліції, до складу якого входив ОСОБА_1 , викликів, які надходять за скороченим номером екстреного виклику « 102», деякі з повідомлень були відпрацьовані в телефонному режимі, проте, це не свідчить про нереагування на виклики.

З урахуванням вищевикладеного, суд робить висновок про наявність підстав для задоволення вимог позивача про визнання протиправними та скасування наказів Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 216 від 08.04.2020 року, №275 о/с від 15.04.2020 року.

Оскільки суд зробив висновок про протиправність наказів відповідача щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та звільнення зі служби в поліції, вимога позивача про поновлення на посаді інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП є такою, що належить до задоволення, як похідна.

Оскільки судом встановлено, що позивача звільнено не законно, належним способом захисту його прав буде поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону №1 полку управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 16 квітня 2020 року.

Відповідно до частини першої статті 235 КЗпП України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при ухваленні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік.

Середній заробіток працівника визначається відповідно до статті 27 Закону України Про оплату праці за правилами, передбаченими Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі Порядок №100).

Нормами абзацу 3 пункту 2 Порядку №100 визначено, що середньомісячна заробітна плата за час вимушеного прогулу працівника обчислюється виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана виплата, тобто, що передують дню звільнення працівника з роботи.

В силу пункту 5 розділу ІV Порядку №100 основою для визначення загальної суми заробітку, що підлягає виплаті за час вимушеного прогулу, є середньоденна (середньогодинна) заробітна плата працівника, яка згідно пункту 8 цього Порядку визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством календарних днів за цей період.

За змістом абзацу 2 пункту 8 Порядку №100 після визначення середньоденної заробітної плати як розрахункової величини для нарахування виплат працівнику, здійснюється нарахування загальної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, яка обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді.

Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи організації, встановленим з отриманням вимог законодавства (абзац 3 пункт 8 Порядку № 100).

Пунктами 2, 3 частини першої статті 256 КАС України передбачено, що постанови суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби у межах суми стягнення за один місяць та про поновлення на посаді у відносинах публічної служби виконуються негайно.

Згідно з частиною другою статті 235 КЗпП України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Тобто, виплата середнього заробітку проводиться за весь час вимушеного прогулу. Законом не передбачено будь-яких підстав для зменшення його розміру за певних обставин.

Верховний Суд зазначає, що при стягненні середнього заробітку за час вимушеного прогулу на підставі статті 235 КЗпП України, суд керується постановою Кабінету Міністрів України від 05.02.1995 № 100.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ цієї Постанови при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-погодинниками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді.

Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток за час вимушеного прогулу, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу зменшується на суму податків і зборів.

Крім того, відрахування податків і обов`язкових платежів із середнього заробітку за час вимушеного прогулу не погіршує становище працівника, якого поновлено на роботі, оскільки за цей період, у разі перебування на посаді, працівник отримував би заробітну плату, із якої також відраховувались би податки і збори.

З огляду на відсутність належних та допустимих доказів про фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні, число відпрацьованих робочих днів (годин), суд об`єктивно позбавлений можливості встановити розрахунок середньоденної (середньогодинної) заробітної плати, яку отримував позивач у січні лютому 2020 року.

За таких обставин та з метою ефективного захисту порушеного права, суд вважає за можливе зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України самостійно здійснити нарахування та виплату позивачеві середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період 16 квітня 2020 року по 29.10.2021 року включно року.

Обраний судом спосіб захисту порушеного права узгоджується з усталеною судовою практикою (наприклад, справи № 280/5328/18, № 815/42/16 тощо).

Згідно зі статтею 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Пунктом 3 частини 1 статті 371 КАС України встановлено, що рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби виконуються негайно.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, суд робить висновок, що адміністративний позов ОСОБА_1 належить до часткового задоволення.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295, 371 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Національної поліції Департаменту патрульної поліції (вул.Федора Ернста,3, м.Київ, 03048) про визнання протиправним наказу про звільнення та поновлення на посаді, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати пункт 6 наказу Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» №216 вiд 08 квітня 2020 року в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 275 о/с вiд 15 квітня 2020 року про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції.

Поновити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №l батальйону №1 полку управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 16 квітня 2020 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України (, 03048, місто Київ, вулиця Федора Ернста, будинок 3,) самостійно здійснити нарахування та виплату позивачеві середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період 16 квітня 2020 року по 29.10.2021 року включно року.

Допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на службі в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №l батальйону №1 полку управління патрульної поліції Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України та в частині стягнення заробітної плати за один місяць.

В решті позову відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Єфіменко