Справа № 280/1419/21
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2021-05-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2021 року Справа № 280/1419/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Киселя Р.В., за участю секретаря судового засідання Погомій Я.І.,

представників:

позивача - Котелевського К.В.,

відповідача - Коротун О.О., Третьяков О.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального некомерційного підприємства «Пологівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області (вул. імені Героя України Сацького В.А, буд. 6 /вул. І. Чебенка, буд. 90, м. Пологи, Пологівський район, Запорізька область, 70608), в особі представника адвоката Котелевського Костянтина Володимировича (вул. Парковий бульвар, 1/2, оф. 36, м. Запоріжжя, 69006), до Північно-Східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, 61022) про визнання протиправним та скасування висновку,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Служби до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального некомерційного підприємства «Пологівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області (далі позивач, КНП «ПБЛІЛ» ПМР), в особі представника адвоката Котелевського Костянтина Володимировича, до Північно-Східного офісу Держаудитслужби (далі відповідач, Офіс), в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-07-17-004769-b від 10.02.2021, що складений відповідачем.

Крім того, просить покласти на відповідача усі судові витрати.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що за результатами моніторингу КНП «ПБЛІЛ» ПМР відповідачем затверджено оскаржуваний висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, яким встановлено порушення позивачем ч. 5 ст. 23, ч. 16 ст. 29 та абз. 2 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Позивач посилається на те, що у нього були відсутні будь-які порушення в частині невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі». Зазначає, що КНП «ПБЛІЛ» ПМР не порушено вимоги частини 16 статті 29 Закону України «Про публічні закупівлі», учасник ТОВ «Пологівський Агробуд» відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі». ТОВ «Пологівський Агробуд» визнано переможцем без порушення вимог зазначеного Закону. Також посилається на те, що вимога про усунення порушень є неконкретизованою, а тому така вимога не може вважатися правомірною. Вважає вказаний висновок відповідача необґрунтованим, таким, що суперечить вимогам законодавства та порушує права та законні інтереси позивача, посилаючись при цьому на те, що при здійсненні процедури закупівлі позивач повністю дотримався вимог законодавства України.

Ухвалою від 23.02.2021 у справі було відкрите загальне позовне провадження, підготовче засідання призначене на 23.03.2021.

18.03.2021 від відповідача до суду надійшов відзив на позов та клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, проведення якого доручити Харківському окружному адміністративному суду або Господарському суду Харківської області.

У наданому відзиві відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, з посиланням на те, що моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що учасник ТОВ «Пологівський Агробуд» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону України «Про публічні закупівлі». В зв`язку з чим вважає, що висновок Офісу про результати моніторингу процедури закупівлі за номером №UA-2020-07-17-004769-b від 10.02.2021, є законним та скасуванню не підлягає. Просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, оскільки при винесенні оскаржуваного висновку відповідач діяв з дотриманням норм чинного законодавства України.

22.03.2021 від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив.

23.03.2021 від представника позивача до суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання.

Ухвалою від 23.03.2021 підготовче засідання було відкладене на 15.04.2021, призначене підготовче засідання в режимі відеоконференції із Харківським окружним адміністративним судом.

31.03.2021 від відповідача до суду надійшли заперечення на відповідь на відзив.

06.04.2021 від представника позивача до суду надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті.

15.04.2021 від представника відповідача до суду надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою від 15.04.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання на 17.05.2021. Також було задоволено клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

17.05.2021, у судовому засіданні, представник позивача підтримав заявлені вимоги в повному обсязі. Надав пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві та відповіді на відзив. Просив суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Також представником позивача заявлено клопотання щодо відшкодування судових витрат, докази понесення яких позивачем будуть надані пізніше.

Представники відповідача позовні вимоги не визнали з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву та запереченнях. Просили суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

Сторони під час розгляду справи, у судовому засіданні, повідомили, що ними надано всі необхідні документи для вирішення спору по суті.

Враховуючи норми ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), у судовому засіданні 17.05.2021 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, вислухавши пояснення сторін, дослідивши надані докази, судом встановлені наступні обставини.

З матеріалів справи судом встановлено, що 21.01.2021 Офісом, з підстав визначених пунктом 4 частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII редакція від 19.04.2020 розпочато моніторинг процедури закупівлі позивачем робіт з «Реконструкція частини приміщень, розташованих на першому поверсі п`ятиповерхової будівлі літери «Г-Д» КНП «ПБЛІЛ» ПМР під відділення екстреної медичної допомоги за адресою: 70608, Запорізька обл., м. Пологи, вул. ім. Героя України ОСОБА_1 , 6 / вул. І. Чеберка, 90», очікуваною вартістю 6 755 773,20 грн.

За результатами контрольного заходу Офісом складено та оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 10.02.2021 №UA-2020-07-17-004769-b, яким встановлено порушення позивачем вимог частини п`ятої статті 23, частини шістнадцятої статті 29, абзацу другого пункту першого частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Суть виявлених порушень полягає у наступному: «Моніторингом питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що пункт 1.7 Додатку 3 до тендерної документації містить вимогу надання Учасником листа в довільний формі, в якому він гарантує під час виконання робіт застосування заходів із захисту довкілля, передбачених чинним законодавством України, із зазначенням в такому листі переліку заходів. Крім того, Замовник пунктом 9.7. Додатку 6 до тендерної документації встановив, що Генпідрядник після завершення робіт, які є предметом закупівлі, зобов`язаний по завершенню прийняття об`єкта Замовником звільнити будівельний майданчик від сміття, будівельних машин та механізмів, тимчасових споруд та приміщень. Таким чином, Замовником встановлено екологічні характеристики для предмету закупівлі, однак, не зазначено, які маркування, протоколи випробувань або сертифікати можуть підтвердити відповідність предмета закупівлі таким характеристикам, чим порушено частину п`яту статті 23 Закону. Моніторингом питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону встановлено, що відповідно до частини шістнадцятої статті 29 Закону, Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей (далі - Повідомлення) у документах, якщо під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією. Проте, повідомлення до учасника ТОВ «Пологівський Агробуд» містить вимогу довантаження до тендерної пропозиції документів, які були відсутні у складі тендерної пропозиції, зокрема: до договорів не надано невід`ємні їх частини, на які є посилання в Договорах (договірна ціна - посилання в п.3.1 Договорів), не надано документ, що підтверджує повноваження посадової особи підписувати договір за результатами проведення процедури. Учасником ТОВ «Пологівський Агробуд» в тендерній пропозиції було надано два аналогічні договори №47/18 від 10.09.2018 та №27/17 від 10.07.2017 без додатків до них - договірних цін, тоді як пунктом 2 Додатку 4 до тендерної документації передбачено надання аналогічних договорів з усіма додатками та додатковими угодами, а також з Довідками про вартість виконаних робіт і витрати (ф. КБ-3), що підтверджують повне виконання аналогічного договору. Отже, зазначене є порушенням Замовником вимоги частини 16 статті 29 Закону в частині встановлення вимог щодо усунення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією. Моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що учасник ТОВ «Пологівський Агробуд» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону. На вимогу Розділу III тендерної документації не надано документ, що підтверджує повноваження посадової особи підписувати договір за результатами проведення процедури. Відповідно до абзацу другого пункту першого частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону. Однак, Замовником на порушення вимог абзацу другого пункту першого частини першої статті 31 Закону визнано переможцем та укладено договір від 03.09.2020 №98 з ТОВ «Пологівський Агробуд».».

Також п.3 зазначеного Висновку, зобов`язано позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів не допущення їх в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Позивач не погодившись з висновком Управління про результати моніторингу процедури закупівлі від 10.02.2021 №UA-2020-07-17-004769-b звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з приписів ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) відповідно до яких завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд зазначає, що правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлені Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII редакція від 19.04.2020 (далі Закон №922), відповідно до п. 31 ч. 1 ст. 1 якого, тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Державна аудиторська служба України, відповідно до ст. 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому ст. 8 Закону України №922.

Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922)

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №922, моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Згідно з ч. 6 ст. 8 Закону №922, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У відповідності до п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону №922 у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень (ч. 8 ст. 8 Закону №922).

Згідно ч. 9 ст. 8 Закону №922, у разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

Частина 10 цієї статті передбачає, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

У спірному Висновку відповідач зазначив, що п. 1.7 Додатку 3 до тендерної документації містить вимогу надання Учасником листа в довільний формі, в якому він гарантує під час виконання робіт застосування заходів із захисту довкілля, передбачених чинним законодавством України, із зазначенням в такому листі переліку заходів. Крім того. Замовник пунктом 9.7. Додатку 6 до тендерної документації встановив, що Генпідрядник після завершення робіт які с предметом закупівлі зобов`язаний по завершенню прийняття об`єкта Замовником звільнити будівельний майданчик від сміття, будівельних машин та механізмів, тимчасових споруд та приміщень.

Таким чином, позивачем, за переконанням відповідача, встановлено екологічні характеристики для предмету закупівлі, однак, не зазначено, які маркування, протоколи випробувань або сертифікати можуть підтвердити відповідність предмета закупівлі таким характеристикам, чим порушено ч. 5 ст. 23 Закону №922.

Суд зауважує, що за змістом ч. 5 ст. 23 Закону №922, Замовник (в даному випадку позивач) може вимагати від учасників підтвердження того, що пропоновані ними товари, послуги чи роботи за своїми екологічними чи іншими характеристиками відповідають вимогам, установленим у тендерній документації. У разі встановлення екологічних чи інших характеристик товару, роботи чи послуги замовник повинен в тендерній документації зазначити, які маркування, протоколи випробувань або сертифікати можуть підтвердити відповідність предмета закупівлі таким характеристикам.

Маркування, протоколи випробувань та сертифікати повинні бути видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.

З аналізу частини 5 статті 23 Закону №922 вбачається, що вимога про підтвердження відповідності товарів або послуг екологічним чи іншим характеристикам не є обов`язковою.

У п. 1.7 Додатку 3 до тендерної документації зазначено, що: технічні, якісні характеристики предмета закупівлі передбачають необхідність застосування заходів із захисту довкілля. У складі тендерної пропозиції Учасник повинен надати лист довільної форми, в якому гарантує під час виконання робіт застосування заходів із захисту довкілля, передбачених чинним законодавством України, із зазначенням в такому листі переліку заходів.

Проте, норми Закону №922, як і інших нормативних актів, які регулюють дані правовідносини, не підтверджують того, що вимоги про надання листа із зазначенням заходів із захисту довкілля відноситься до екологічних характеристик. Крім того, сам оскаржуваний висновок не містить законодавчого обґрунтування, що надання листа із зазначенням заходів із захисту довкілля та вимога про очищення будівельного майданчика від сміття відноситься до екологічних характеристик.

Умови тендерної документації про надання листа із зазначенням заходів із захисту довкілля не містять ніяких характеристик та не стосуються екологічних характеристик. Взагалі, йде мова про дотримання будівельних норм, згідно яких передбачено прибирання сміття.

Так, Закон №922 містить загальні вимоги до формування технічного завдання за предметом закупівлі, проте не містить конкретних характеристик виходячи зі специфіки предмету - товар це, чи послуга, чи роботи. Тому замовники, крім Закону №922, повинні керуватись іншими нормативним документами, звичайно, якщо вони не суперечать Закону №922.

Предметом закупівлі є роботи, виконання яких підпорядковується Державним будівельним нормам, в т.ч. ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». Тому, вимоги до предмета закупівлі робіт мають бути складені саме виходячи з галузевих норм.

Суд вважає, що під час формування технічної специфікації за предметом закупівлі позивачем дотримано п.6.2.2. ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва». КНП «ПБЛІЛ» ПМР на виконання п.6.2.2. ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 викладено Відомість обсягів робіт та Підсумкову відомість ресурсів до неї чим дотримано вимоги до формування технічної специфікації. Для підтвердження відповідності предмету закупівлі умови тендерної документації вимагають надання учасниками кошторисної документації, адже для робіт не передбачено ніяких маркувань, протоколів випробувань або сертифікатів.

Згідно п. 4 ч. 2 статті 22 Закону №922 у тендерній документації зазначаються такі відомості - інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби). Тобто, зазначена норма чітко визначає, що маркування, протоколи випробувань або сертифікати мають бути зазначені тільки у разі потреби, а не в обов`язковому порядку. Норми п. 4 ч. 2 статті 22 Закону №922 додатково підтверджують відсутність порушень при складанні тендерної документації.

Враховуючи вказане суд вважає, що тендерна документація складена у відповідності до вимог Закону №922, в зв`язку з чим відсутні порушення ч. 5 ст. 23 Закону №922.

Також, моніторингом питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону №922 встановлено, що відповідно до частини шістнадцятої статті 29 Закону №922, Замовник (позивач) розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей (далі - Повідомлення) у документах, якщо під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією. Проте, повідомлення до учасника ТОВ «Пологівський Агробуд» містить вимогу довантаження до тендерної пропозиції документів, які були відсутні у складі тендерної пропозиції, зокрема: до договорів не надано невід`ємні їх частини, на які є посилання в Договорах (договірна ціна - посилання в п.3.1 Договорів), не надано документ, що підтверджує повноваження посадової особи підписувати договір за результатами проведення процедури. Учасником ТОВ «Пологівський Агробуд» в тендерній пропозиції було надано два аналогічні договори №47/18 від 10.09.2018 та №27/17 від 10.07.2017 без додатків до них - договірних цін, тоді як пунктом 2 Додатку 4 до тендерної документації передбачено надання аналогічних договорів з усіма додатками та додатковими угодами, а також з Довідками про вартість виконаних робіт і витрати (ф. КБ-3), що підтверджують повне виконання аналогічного договору. Отже, зазначене є порушенням Замовником вимоги частини 16 статті 29 Закону №922 в частині встановлення вимог щодо усунення невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією. Моніторингом питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що учасник ТОВ «Пологівський Агробуд» не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону №922. На вимогу Розділу III тендерної документації не надано документ, що підтверджує повноваження посадової особи підписувати договір за результатами проведення процедури. Відповідно до абзацу другого пункту першого частини першої статті 31 Закону №922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону. Однак, Замовником на порушення вимог абзацу другого пункту першого частини першої статті 31 Закону №922 визнано переможцем та укладено договір від 03.09.2020 №98 з ТОВ «Пологівський Агробуд».

Відповідно до вимог частини 16 статті 29 Закону №922 та умов тендерної документації якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах: 1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону; 2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.

19.08.2020 позивачем в рамках вимог Закону №922 оприлюднено повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей.

При цьому слід зазначити, що вимоги частини 16 статті 29 Закону №922 не забороняють усувати невідповідності шляхом довантаження до тендерної пропозиції документів, які були відсутні у складі тендерної пропозиції.

Більше того, вимоги частини 16 статті 29 Закону №922 прямо дозволяють усувати невідповідності в документах, подання яких вимагалось тендерною документацією.

Отже, на думку суду, позивачем цілком законно в рамках частини 16 статті 29 Закону №922 надано час на завантаження невід`ємних частини аналогічних договорів та документу, що підтверджує повноваження посадової особи підписувати договір за результатами проведення процедури.

Таким чином, відсутні порушення в частині невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону, а отже позивачем не порушено вимоги частини 16 статті 29 Закону №922.

Також відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема шляхом вжиття заходів недопущення їх в подальшому та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Суд погоджується з точкою зору позивача, що наведена вимога про усунення порушень є неконкретизованою, а тому така вимога не може вважатися правомірною, оскільки спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених законодавчих актів, які саме заходи слід вжити для усунення виявленого порушення, в свою чергу, може призвести до можливого порушення чинного законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена в Постановах Верховного Суду від 08.05.2018 року по справі №826/3350/17, від 10.12.2019 по справі №160/9513/18 та від 05.03.2020 по справі № 640/467/19.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Разом з тим, як встановлено в ході судового розгляду справи відповідачем зазначених вище принципів при прийнятті спірного рішення (Висновку) дотримано не було.

Щодо інших посилань відповідача викладених у відзиві та запереченнях, що вони не впливають на правильність вирішення спору по суті.

У рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Частиною першою статті 9 КАС України встановлено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Відповідачем не надано належних доказів на підтвердження обґрунтованості спірного висновку.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що під час прийняття оскаржуваного висновку відповідач діяв необґрунтовано та без урахування всіх обставин, які мають значення для прийняття рішення, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог позивача.

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Частиною 1 ст.139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2270,00 грн., який підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 139, 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Комунального некомерційного підприємства «Пологівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області (вул. імені Героя України Сацького В.А, буд. 6 /вул. І. Чебенка, буд. 90, м. Пологи, Пологівський район, Запорізька область, 70608), в особі представника адвоката Котелевського Костянтина Володимировича (вул. Парковий бульвар, 1/2, оф. 36, м. Запоріжжя, 69006), до Північно-Східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, буд. 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, 61022) про визнання протиправним та скасування висновку - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-07-17-004769-b, складений Північно-Східним офісом Держаудитслужби, який затверджений 09.02.2021 та оприлюднений 10.02.2021 в електронній системі закупівель.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-Східного офісу Держаудитслужби на користь Комунального некомерційного підприємства «Пологівська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування» Пологівської міської ради Пологівського району Запорізької області судовий збір у сумі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 27.10.2021.

Суддя Р.В. Кисіль