Справа № 240/30915/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2021 року м. Житомир справа № 240/30915/21

категорія 112010201

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та до Головного управління Пенсійного фонду України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та до та Головного управління Пенсійного фонду України, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо не проведення йому перерахунку пенсії на підставі довідки Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України від 02.09.2021 №5256;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести з 01.04.2019 перерахунок та виплату йому пенсії на підставі довідки Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України від 02.09.2021 №5256, виданої станом на березень 2019 року, з урахуванням раніше проведених виплат;

- зобов`язати Пенсійний фонд України у відповідності до Положення про Пенсійний фонд України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2014 року №280 в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2020 року №1279 "Деякі питання організації виплати пенсії та грошової допомоги" забезпечити фінансування виплати перерахованої йому з 01.04.2019 пенсії.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Згідно з ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України).

Пунктом 9 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

В поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 зазначив, що відповідачами за його позовом є: Головне управління Пенсійного фонду України () та Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (). Тоді як в прохальній частині позовної заяви ОСОБА_1 заявлені позовні вимоги до Пенсійного фонду України та до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області.

З інформації отриманої за результатами безкоштовного запиту з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що такої юридичної особи як "Головне управління Пенсійного фонду України " не існує, а зазначений позивачем належить Пенсійному фонду України.

Відтак, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно надати до суду уточнену позовну заяву, із зазначенням найменування відповідача у відповідності до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що відповідачами за поданим ним позовом є Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області та Пенсійний фонд України.

Разом з тим, в прохальній частині позовної заяви позивачем заявлено лише вимогу про визнання протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо не проведення йому з 01.04.2019 перерахунку пенсії на підставі довідки Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України від 02.09.2021 №5256. Однак жодних вимог про визнання протиправними певних рішень/дій/чи бездіяльності Пенсійного фонду України, які, на переконання позивача, порушують його права, в поданій до суду позовній заяві не зазначено.

Вказане свідчить про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 не відповідають вимогам частини 1 статті 5 КАС України.

З огляду на вказане, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно уточнити заявлені ним позовні вимоги та привести їх у відповідність до вимог частини 1 статті 5 КАС України, а саме зазначити в прохальній частині позовної заяви, які, протиправні на його переконання, рішення/дій/чи бездіяльність Пенсійного фонду України ним оскаржуються.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, до позовної заяви ОСОБА_1 додав квитанцію про сплату судового збору в розмірі 908,00 гривень.

Однак, зі змісту прохальної частини позовної заяви та зазначених у ній вимог вбачається, що судовий збір сплачений позивачем у меншому розмірі, ніж це передбачено законом.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, визначено Законом України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір".

Статтями 1, 2 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

У контексті вищенаведених законодавчих норм Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 28 листопада 2013 року № 12-рп/2013 зазначив, що «гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14 травня 1981 року № (81) 7: «У тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати» (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України.

За висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі "Хаджіанастасіу проти Греції", пункти 32-37).

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року справа "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя ("KREUZ v. POLAND" №28249/95).

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України від 06.07.2005 № 2747-IV "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

В поданій до суду позовній заяві ОСОБА_1 одночасно заявляється дві вимоги немайнового характеру:

1) до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо перерахунку його пенсії з 01.04.2019 на підставі довідки Житомирського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України від 02.09.2021 №5256;

2) до Пенсійного фонду України щодо забезпечення фінансування виплати перерахованої йому пенсії.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України від 06.07.2005 №2747-IV "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено, що з 01 січня 2021 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у становить 2270,00 гривень.

Таким чином, позивач за подачу до суду даного позову повинен сплатити судовий збір у розмірі 1816,00 гривень.

Розрахунок судового збору, що підлягає сплаті: 2270,00 грн. х 0,4 х 2 = 1816,00 грн., де: 2270,00 грн. - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановлений законом станом на 01 січня 2021 року; 0,4 - ставка судового збору з подання до суду позову немайнового характеру; 2 - кількість позовних вимог немайнового характеру заявлених позивачем у поданій позовній заяві.

Однак, позивач до позовної заяви долучив квитанцію від 29.09.2021, яка свідчать про сплату ним судового збору в розмірі 908,00 гривень.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 908,00 гривень (1816,00 грн. - 908,00 грн. = 908,00 грн.).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- уточненої позовної заяви та її копій відповідно до кількості учасників справи, із зазначенням у ній:

1) позовних вимог відповідно частини 1 статті 5 КАС України, а саме із зазначенням, які протиправні рішення/дій/чи бездіяльність Пенсійного фонду України оскаржуються ОСОБА_1 ;

2) із зазначенням найменування відповідача у відповідності до даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а також із зазначенням

- доказу (оригіналу квитанції) сплати судового збору в розмірі 908,00 гривень.

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів: ГУК у Жит.обл/ТГ м.Житомир/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37976485

Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Рахунок отримувача: UA4006797

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

Призначення платежу: *;101; РНОКПП позивача; Судовий збір, за позовом ОСОБА_1 , Житомирський окружний адміністративний суд.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович