Справа № 640/19912/19
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Сорочка Є.О., Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО», Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД Генпідряд», Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні Інновації» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО», Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД ГЕНПІДРЯД», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулися Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО», Товариство з обмеженою відповідальністю «КДД ГЕНПІДРЯД», Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ» з адміністративним позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року виданого замовнику будівництва ТОВ «ФІРМА ШВИДКО»;

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року виданого замовнику будівництва ТОВ «ФІРМА ШВИДКО»;

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року виданого Генпідрядній організації ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД»;

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року виданого Генпідрядній організації ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД»;

- визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року виданого Генеральному проектувальнику ТОВ «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ».

В обґрунтування позовних вимог, зазначено, що оскаржувані приписи є незаконними та підлягають скасуванню, оскільки винесенні з численними порушення приписів законодавства, зокрема, позапланова перевірка проведена без участі уповноважених осіб суб`єктів містобудівної діяльності; під час перевірки не надано копію направлення для проведення позапланової перевірки; у приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт не встановлено термін його виконання; припис за порушення, яких припустився проектувальник видано замовнику (припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт); припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містить перелік тих самих порушень (за виключенням порушень проектувальника) які зазначені у приписі про зупинення підготовчих та будівельних робіт (подвійна відповідальність); позапланова перевірка за зверненням фізичної особи проведена без погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю).

Натомість, наголошує на тому, що під час перевірки було встановлено порушення позивачами вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відповідачем, також зазначено, що заходи контролю позивачів здійснено з дотриманням вимог Порядку № 533 та перевіряючим були надані всі документи для початку проведення перевірки. Зокрема, відповідач вказує, що Порядок № 553, не передбачає повідомлення про проведення позапланової перевірки суб`єктів містобудування; Порядку № 553 передбачає, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; з копією направлення для проведення позапланового заходу ознайомлено уповноважену особу замовника будівництва; в приписах про усунення порушення вимог вказано термін його виконання (до 08.11.2019).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО», подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, при цьому, посилаючись на неповне зясування обставин справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також, суд вважав встановленими недоведені обставини справи, що призвело до неправильного вирішення спору.

Процесуальні дії суду апеляційної інстанції.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.05.2021 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду у письмовому провадженні на 14.07.2021.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.07.2021 призначено апеляційну скаргу до розгляду в судовому засіданні на 04.08.2021. Продовжено строк розгляду апеляційної скарги.

Надалі, до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД Генпідряд» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні Інновації» надійшли апеляційні скарги.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.08.2021 апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД Генпідряд» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні Інновації» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. залишено без руху. Встановлено апелянтам строк для усунення вказаних недоліків - 10 днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2021 відкрито провадження за апеляційними скаргами Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД Генпідряд» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні Інновації» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 27.10.2021.

Колегія суддів, приймаючи доводи заяв Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД Генпідряд» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні Інновації» про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення від 06.04.2021, наданих на виконання вимог ухвал суду від 04.08.2021, вирішила поновити позивачам строк на звернення з апеляційними скаргами, позаяк матеріали справи не містять доказів отримання вказаними товариствами копії оскаржуваного рішення.

Сторони у судове засідання не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг позивачів, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційних скарг.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідно до наказу Департаменту від 23.09.2019 № 411 «Про проведення позапланової перевірки», посадовою особою Департаменту видано/оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 23.09.2019 року № б/н.

Згідно направлення для проведення позапланового заходу від 23.09.2019, підставою для проведення позапланової перевірки є наказ Департаменту ДАБІ від 23.09.2019 року № 411 та депутатське звернення депутата Київської міської ради Мірошниченка І.М.

У направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 23.09.2019 року № б/н, зазначено провести позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктами містобудування: Замовником будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО»; Генпідрядною організацією - Товариство з обмеженою відповідальністю «КДД - ГЕНПІДРЯД»; Генеральним проектувальником - Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ» на об`єкті будівництва: «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва» строком дії з 25.09.2019 року по 08.10.2019.

За результатами проведеної перевірки, було встановлено наступні порушення:

Замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО» на об`єкті: «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва» допущені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- земельна ділянка на будівництво за цільовим і функціональним призначенням не передбачена для будівництва громадсько-житловий комплексу;

- відсутні погодження граничної висоти будівель ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій в м. Києві згідно п. 1 Містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки (далі - МУО), що є порушенням ст. 24, 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

Товариством з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО» на об`єкті «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе. 37, 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва» допущені порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме:

- земельна ділянка на будівництво за цільовим і функціональним призначенням не передбачена для будівництва громадсько-житловий комплексу;

- відсутні погодження граничної висоти будівель ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій в м. Києві згідно п. 1 МУО;

- робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж 1.3 м. і на відстані менше ніж 2.0 м. від межі перепаду по висоті, не огороджені захисними огорожами від межі перепаду по висоті, не огороджені захисними огорожами;

- будівельні роботи виконуються за відсутності необхідних огороджень небезпечних зон на будівельному майданчику, зон з постійно діючими небезпечними факторами та зон з потенційно небезпечними факторами;

- вхід до будівлі, що споруджується (2 га секція) не захищений зверху суцільним захисним козирком довжиною відповідно до розміру небезпечної зони

- складування матеріалів та конструкцій в непередбачених для цього місцях. поза межами майданчиків відведених для цієї мети відповідно до вимог Проекту виконання робіт;

- відсутній пункт для миття коліс відповідно вимог Проекту організації будівництва;

- вхід до будівлі, що споруджується (2 га секція) не захищений зверху суцільним захисним козирком довжиною відповідно до розміру небезпечної зони;

- складування матеріалів та конструкцій в непередбачених для цього місцях, поза межами майданчиків відведених для цієї мети відповідно до вимог Проекту виконання робіт;

- відсутня мийка для миття коліс автотранспорту відповідно вимог будгенплану Проекту організації будівництва.

З порушеннями ведеться виконавча документація, а саме:

- акти на закриття прихованих робіт не оформлені належним чином, а саме частина актів не містить підписів представників технічного нагляду та представників проектної організації;

- у загальному журналі робіт не зазначений перелік актів проміжного прийняття відповідальних конструкцій.

Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОНКТН1 ІННОВАЦІЇ» передало замовнику будівництва ТОВ «ФІРМА ШВИДКО» проектну документацію на об`єкт «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе. 37. 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва», розроблену з порушеннями, а саме:

- не запроектовано велодоріжки (п.п. 5 п. 10 МУО);

- в підземному паркінгу та на прибудинковій автостоянці не передбачені місця для паркування автомобілів осіб з обмеженими можливостями (не позначені на кресленнях) - вимога п.п. З п. 11 МУО;

- об`єкт потрапляє в межу санітарно-захисної зони (завод «Фармак») у якій заборонено проектування житлової забудови;

- відсутні умови ГУ МНС України в м. Києві щодо проектування, будівництва та експлуатації об`єкта з урахуванням вимог ДБН В. 1.17-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» відповідно вимог п.п. 14 п. 5 МУО;

- в проекті не запроектовано місця відстою велосипедів відповідно до вимог ГІ.ІІ. 2 п. 11 МУО;

- площа озеленення (701,6 м. кв.) згідно проектної документації не відповідає нормативним вимогам, що є порушенням ст. 24. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 6.2.2: п. 6.2.5: п. 4.18; п. 4.19; ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 4.8; ДБН А. 3.1-5: 2016 «Організація будівельного виробництва», Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, п. 3.15 ДБН 360-92** «Містобудування Планування і забудова міських і сільських поселень», п. 5.13 ДБН В.2.2-17:2006 Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», п.п. 1 п. 5.10 ДСП 173-96 «Державні санітарні правила планування і забудови населених пунктів»; ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Генеральним проектувальником - Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ» передало замовнику будівництва ГОВ «ФІРМА ШВИДКО» проектну документацію на об`єкт: «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва» розроблену з порушеннями, а саме:

- не запроектовано велодоріжки (п.п. 5 п. 10 МУО);

- в підземному паркінгу та на прибудинковій автостоянці не передбачені місця для паркування автомобілів осіб з обмеженими можливостями (не позначені на кресленнях) - вимога п.п. З п. 11 МУО;

- об`єкт потрапляє в межу санітарно-захисної зони (завод «Фармак») у якій заборонено проектування житлової забудови;

- відсутні умови ГУ МНС України в м. Києві щодо проектування, будівництва та експлуатації об`єкта з урахуванням вимог ДБН В. 1.17-2002 «Пожежна безпека об`єктів будівництва» відповідно вимог п.п. 14 п. 5 МУО;

- в проекті не запроектовано місця відстою велосипедів відповідно до вимог п.п. 2 п. 11 МУО;

- площа озеленення (701,6 м. кв.) згідно проектної документації не відповідає нормативним вимогам що є порушенням Порядоку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45. п. 3.15 ДБН 360-92** «Містобудування Планування і забудова міських і сільських поселень», п. 5.13 ДБН В.2.2-17:2006 Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», п.п. 1 п. 5.10 ДСП 173-96 «Державні санітарні правила планування і забудови населених пунктів»; ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Генпідрядною організацією - Товариством з обмеженою відповідальністю «КДД ГЕНПІДРЯД» під час виконання будівельних робіт на об`єкті - «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе. 37, 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва» порушено будівельні норми, стандарти і правила, а саме:

- робочі місця і проходи до них, розташовані па висоті більше ніж 1.3 м. і на відстані менше ніж 2.0 м. від межі перепаду по висоті, не огороджені захисними огорожами від межі перепаду по висоті, не огороджені захисними огорожами;

- будівельні роботи виконуються за відсутності необхідних огороджень небезпечних зон на будівельному майданчику, зон з постійно діючими небезпечними факторами та зон з потенційно небезпечними факторами;

- вхід до будівлі, що споруджується (2 га секція) не захищений зверху суцільним захисним козирком довжиною відповідно до розміру небезпечної зони;

- складування матеріалів та конструкцій в непередбачених для цього місцях, поза межами майданчиків відведених для цієї мети відповідно до вимог Проекту виконання робіт;

- відсутній пункт для миття коліс відповідно вимог Проекту організації будівництва;

- вхід до будівлі, що споруджується (2 га секція) не захищений зверху суцільним захисним козирком довжиною відповідно до розміру небезпечної зони;

- складування матеріалів та конструкцій в непередбачених для цього місцях, поза межами майданчиків відведених для цієї мети відповідно до вимог Проекту виконання робіт;

- відсутня мийка для миття коліс автотранспорту відповідно вимог будгенплану Проекту організації будівництва.

З порушеннями ведеться виконавча документація, а саме:

- акти на закриття прихованих робіт не оформлені належним чином:

1. Частина актів не містить підписів представників технічного нагляду та представників проектної організації;

2. У загальному журналі робіт не зазначений перелік актів проміжного прийняття відповідальних конструкцій, що є порушенням п. 6.2.2: п. 6.2.5: п. 4.18: п. 4.19; ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона прані і промислова безпека у будівництві. Основні положення», ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 4.8; ДБН А. 3.1-5: 2016 «Організація будівельного виробництва», Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45, п. 3.15 ДБН 360-92** «Містобудування Планування і забудова міських і сільських поселень», п. 5.13 ДБН В.2.2-17:2006 Будинки і споруди. Доступність будинків і споруд для маломобільних груп населення», п.п. 1 п. 5.10 ДСП 173-96 «Державні санітарні правила планування і забудови населених пунктів»; ст. 26, ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. 24, 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами проведеної перевірки та відповідно до п. п. 16. 17 Порядку № 553, посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 08.10.2019, в якому зазначені виявлені в ході перевірки порушення та видано обов`язкові до виконання приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року з вимогами:

1. З 08.10.2019 зупинити виконання будівельних робіт на за точеному об`єкті до усунення допущених порушень (у тому числі проектною організацією ТОВ «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ'», та замовником. будівництва ТОВ «ФІРМА ШВИДКО»);

2. Усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на зазначеному об`єкті будівництва у термін до 08.11.2019.

З матеріалів справи вбачається, що в акті від 08.10.2019 року, приписі від 08.02.2019 року міститься та зроблена відмітка посадовою особою Департаменту про те, що від ознайомлення, підписання та отримання зазначених документів суб`єкт містобудування відмовився.

Вважаючи оскаржувані приписи незаконними та такими, що суперечить вимогам чинного законодавства, з підстав значних процедурних порушень, допущених при проведенні перевірки та оформленні її результатів, позивачі звернулися до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з наступного:

- в акті та приписах міститься та зроблена відмітка посадовою особою Департаменту про те, що від ознайомлення, підписання та отримання зазначених документів суб`єкт містобудування відмовився, відтак, складені за результатами перевірки документи посадовою особою Департаменту були надіслані товариствам рекомендованою поштовою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення;

- суд відхилив доводи позивачів щодо того, що присутність суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки є обов`язковою, адже законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення;

- суд відхилив посилання позивачів на те, що перевірка проводилася без участі уповноважених осіб (згідно наказу № 1-Д від 20.09.2019 про скасування довіреності, яким скасовано довіреність видану ТОВ «ФІРМА ШВИДКО» від 23.07.2019 року та наказ № 20/09 від 20.09.2019 року про скасування довіреності, яким скасовано довіреність видану ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД» від 02.09.2019), з урахуванням того, що вказані обставини не спростовують факт правомірності проведення перевірки, оскільки відповідно до вказаних вище приписів законодавства, на відповідача не покладено повноважень на здійснення окремої перевірку дійсності довіреності;

- судом першої інстанції констатовано, що позивачами не заперечується факт наявності порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, встановлених перевіркою, за результатами якої складено акт перевірки від 08.10.2019 року, в якому зазначені виявлені в ході перевірки порушення та видано обов`язкові до виконання приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року. Натомість, позивачами оскаржується лише процедурні питання проведення позапланового заходу контролю.

Доводи апеляційних скарг:

- судом першої інстанції при прийнятті рішення проігноровано той факт, що вищезазначена перевірка проводилась у присутності неуповноважених осіб суб`єктів містобудування, на підтвердження чого, було надано відповідні докази скасування довіреностей;

- у зв`язку з неповідомленням позивачів про здійснення перевірки на його об`єкті, вони позбавлені права ефективного захисту своїх прав та інтересів під час проведення оскаржуваної перевірки, оскільки вони не були присутніми під час проведення вищезазначеної позапланової перевірки, що є прямим порушення пункту 9 порядку № 553;

- судом першої інстанції проігноровано той факт, що у відповідності до частини 4 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається. Тобто, було також порушено строк проведення перевірочного заходу;

- невідповідність процедури призначення та проведення перевірки вимогам, встановленим Порядком № 533, є підставою для визнання протиправним та скасування винесених за результатами такої перевірки оскаржуваних приписів.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі також - Закон № 3038-VI), Законом України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 року № 687-XIV (далі також - Закон № 687-XIV), Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року № 877-V (далі також - Закон № 877-V), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі також - Порядок № 553).

Згідно з нормами статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Відповідно до норм ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Згідно з п. 5 Порядку № 553, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку.

Відповідно до змісту п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, частиною 2 п. 7 Порядку № 553, встановлено вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога посадової особи ДІАМ щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що на підставі наказу Департаменту ДАБІ від 23.09.2019 № 411 та депутатського звернення депутата Київської міської ради Мірошниченка І.М., було видано/оформлено направлення для проведення позапланового заходу від 23.09.2019 року № б/н щодо дотримання суб`єктами містобудування (Замовником будівництва - Товариство з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО»; Генпідрядною організацією - Товариство з обмеженою відповідальністю «КДД - ГЕНПІДРЯД»; Генеральним проектувальником - Товариство з обмеженою відповідальністю «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ») вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва - «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, 37 (літера «А») у Подільському районі м. Києва» строком дії з 25.09.2019 по 08.10.2019.

За результатами проведеної перевірки та відповідно до п. п. 16. 17 Порядку № 553, посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 08.10.2019 року, в якому зазначені виявлені в ході перевірки порушення та видано обов`язкові до виконання приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року з відповідними вимогами.

Згідно з абзацом 1 п. 9 Порядку № 533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

За змістом п. 13 Порядку № 533, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

При цьому, за п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з п. 21 Порядку № 553, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Суд першої інстанції констатував, що в акті від 08.10.2019 року, приписі від 08.02.2019 року міститься та зроблена відмітка посадовою особою Департаменту про те, що від ознайомлення, підписання та отримання зазначених документів суб`єкт містобудування відмовився, відтак, складені за результатами перевірки акт від 08.01.2019 року та приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року посадовою особою Департаменту були надіслані на адресу товариств рекомендованою поштовою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення. При цьому, судом першої інстанції було критично сприйнято твердження позивачів щодо того, що присутність суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, є обов`язковою.

За твердженнями позивачів, перевірка проводилася за участю начальника дільниці ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД» Проценка Павла Сергійовича, представника за довіреністю ТОВ «КДД Генпідряд» та ТОВ «Фірма Швидко» Ксенженко Юлії Миколаївни та головного інженера проектів ТОВ «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ» Савраненка Вадима Івановича, які не є уповноваженими особами позивачів, на підтвердження чого, до матеріалів справи надано копію наказу № 1-Д від 20.09.2019 про скасування довіреності, яким скасовано довіреність видану ТОВ «ФІРМА ШВИДКО» від 23.07.2019 року та наказ № 20/09 від 20.09.2019 року про скасування довіреності, яким скасовано довіреність видану ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД» від 02.09.2019 року.

Однак, судом виснувано, що вказані обставини не спростовують факт правомірності проведення перевірки, оскільки на відповідача не покладено повноважень на здійснення окремої перевірку дійсності довіреності.

Колегія суддів не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, адже судом не було враховано наступне.

Дійсно, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню. Вказаному праву контролюючого органу, кореспондує невідємне право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі, допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Так, законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення. Разом з тим, відповідачем не надано достатніх доказів на підтвердження того, що позивачів було повідомлено про проведення перевірки.

Слід зазначити, що принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі полягає насамперед у активній ролі суду при розгляді справи. В адміністративному процесі, на відміну від суто змагального процесу, де суд оперує виключно тим, на що посилаються сторони, мають бути повністю встановлені обставин справи з метою ухвалення справедливого та об`єктивного рішення. Принцип офіційності, зокрема, виявляється у тому, що суд визначає обставини, які необхідно встановити для вирішення спору; з`ясовує якими доказами сторони можуть обґрунтовувати свої доводи чи заперечення щодо цих обставин; а у разі необхідності суд повинен запропонувати особам, які беруть участь у справі, доповнити чи пояснити певні обставини, а також надати суду додаткові докази.

Для повного, об`єктивного та всебічного з`ясування обставин справи суду необхідно надати належну правову оцінку кожному окремому доказу у їх сукупності, які містяться в матеріалах справи та витребуваних необхідних документів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, з посиланням на це в мотивувальній частині свого рішення, враховуючи при цьому відповідні норми матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що вказані вище особи від товариств позивача, що були присутні на перевірці є уповноваженими представниками позивача під час проведення спірної перевірки, оскільки, у контексті посилань позивачів на скасування довіреностей, на відповідача не покладено повноважень на здійснення окремої перевірку дійсності довіреності.

Такий висновок є помилковим з огляду на те, що в матеріалах справи відсутні докази щодо уповноваження зазначених вище осіб на представництво інтересів позивачів або перебування їх у трудових відносинах з позивачем саме на день проведення перевірки що свідчить про відсутність у них статусу представників останнього.

На підтвердження чого, стороною позивача було до матеріалів справи надано копію наказу № 1-Д від 20.09.2019 про скасування довіреності, яким скасовано довіреність видану ТОВ «ФІРМА ШВИДКО» від 23.07.2019 року та наказ № 20/09 від 20.09.2019 року про скасування довіреності, яким скасовано довіреність видану ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД» від 02.09.2019. (а.с. 42, 43 т. 1)

Якщо розглядати вказані обставини сукупно, колегія суддів вважає за необхідне застосувати до спірних правовідносин порівняння наслідків для обох сторін, за якими, у разі обґрунтованого ствердження про відсутність уповноважених осіб позивачів на перевірці, створюються значно несприятливіші наслідки аніж у іншої сторони, позаяк, субєкт господарювання не має можливості у порядку процесу змагальності як бути присутнім на перевірці так і надавати всю необхідну документацію, а також, реагувати на виявлені в ході її проведення зауваження перевіряючих.

За для того, щоб рішення субєкта владних повноважень було законним та не підлягало можливості його оскарження, є: (1) законні підстави для проведення перевірки та чітке дотримання встановленої процедури проведення перевірки; (2) встановлення порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, містобудівного законодавства, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил; 3) винесення посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю припису про усунення порушень з дотриманням процедури.

Тож, з наведеного слідує, що відповідач порушив порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки провів перевірку у присутності осіб, які не є уповноваженими особами позивачів, в зв`язку з чим, останні були позбавлені можливості подавати свої докази чи заперечення, як при проведенні перевірки, так і при прийнятті оскаржуваних рішень.

Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Судом першої інстанції при прийнятті рішення не було враховано, що вищезазначена перевірка проводилась у присутності неуповноважених осіб суб`єктів містобудування, про зо зазначалось у позовній заяві та у відповіді на відзив, окрім того надано відповідні докази скасування довіреностей, проте, наведені доводи не були належним чином перевірені та або прийняті, або мотивовано відхилені. У зв`язку з неповідомленням про здійснення перевірки на об`єкті, остінні позбавлені права ефективного захисту своїх прав та інтересів під час проведення оскаржуваної перевірки.

Також, колегія суддів бере до уваги й те, що судом першої інстанції не було враховано, що у відповідності до норм частини 4 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Так, в направленні для проведення позапланового заходу від 23.09.2019 року №б/н щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва - «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, (літера «А») у Подільському районі м. Києва» зазначений строк з 25.09.2019 року по 08.10.2019 року, тобто 10 робочих днів.

Відповідно до частини 3 статті 55 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання залежно від кількості працюючих та доходів від будь-якої діяльності за рік можуть належати до суб`єктів малого підприємництва, у тому числі до суб`єктів мікропідприємництва, середнього або великого підприємництва.

Суб`єктами малого підприємництва є: фізичні особи, зареєстровані в установленому законом порядку як фізичні особи - підприємці, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) не перевищує 50 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності не перевищує суму, еквівалентну 10 мільйонам евро, визначену за середньорічним курсом Національного банку України; юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) не перевищує 50 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності не перевищує суму, еквівалентну 10 мільйонам євро, визначену за середньорічним курсом Національного банку України.

Позивач наголошував на тому, що ТОВ «Фірма Швидко», належить до категорії суб`єктів малого підприємництва, що підтверджується відповідними доказами, які містяться в матеріалах справи, а саме фінансовий звіт суб`єкта малого підприємництва, що також не було перевірено та враховано судом при прийнятті рішення у справі. Тож, строк здійснення позапланової перевірки ТОВ «Фірми Швидко», не міг перевищувати 2 робочих днів, оскільки це суб`єкт малого підприємництва. (а.с. 158 т. 1)

Таким чином, підсумовуючи, колегія суддів дійшла висновку про те, що відповідач порушив законодавчо встановлений порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю, чим позбавив апелянтів можливості захистити свої права, порушив принцип рівності перед законом, що є підставою визнання протиправними рішень, прийнятих за результатами проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ТОВ «Фірма Швидко»; ТОВ «КДД Генпідряд»; ТОВ «Проектні Інновації» на об`єкті будівництва «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, (літера «А») у Подільському районі м. Києва» з 25.09.2019 року по 08.10.2019 року, за результатом якої складено акт перевірки. Правомірність оскаржуваних рішень, дійсно, знаходиться у безпосередньому зв`язку із законністю дій відповідача щодо призначення, організації, проведення перевірки та підтвердження правильності своїх висновків, а встановлення невідповідності процедури, є підставою для визнання протиправним та скасування винесених за результатами такої перевірки оскаржуваних приписів.

Додатково, щодо встановлених порушень з боку ТОВ «Фірма Швидко», ТОВ «КДД Генпідряд», ТОВ «Проектні Інновації», що зазначені в акті перевірки та приписах, колегія суддів звертає увагу на надані в апеляційній скарзі пояснення, щодо того, що 11 червня 2020 року ТОВ «Фірма Швидко» звернулось до ДАБІ з листом № 11/06-2, щодо виконання вимог приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, (літера «А») у Подільському районі м. Києва».

Так, листом від 24 липня 2020 року № 40-303-16/5139-20, Державна архітектурно-будівельна інспекція України повідомила ТОВ «Фірма Швидко», що вищезазначений лист з наданими додатками розглянуто та вимоги зазначених приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва - «Будівництво громадсько-житлового комплексу на вул. Фрунзе, 37, (літера «А») у Подільському районі м. Києва», замовником будівництва (ТОВ «Фірма Швидко») виконано.

Зазначений лист від 24.07.2020 року отримано апелянтом у серпні місяці 2020 року.

Відповідно до частини 4 статті 296 КАС України, якщо в апеляційній скарзі наводяться нові докази, які не були надані суду першої інстанції, то у ній зазначається причина, з якої ці докази не були надані. Апелянт вказує на те, що 12.03.2020 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», якою з 12.03.2020 року на всій території України встановлено карантин, кінцева дата якого з урахуванням внесених до вказаної Постанови змін неодноразово змінювалася, збільшуючи строк дії карантину. У зв`язку з тим, що апелянт та інші суб`єкти містобудування в повному обсязі дотримувалися карантинних обмежень, зупинили робочий процес па час дії карантину, виконуючи вимоги вищезазначеної постанови Кабінету Міністрів України від 12.03.2020 року, ТОВ «Фірма Швидко» не мала можливості надати лист ДАБІ про усунення зазначених порушень до Окружного адміністративного суду м. Києва до прийняття рішення у справі № 640/19912/19. (а.с. 72-73 т. 3)

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів, за наслідком розгляду апеляційних скарг позивачів, вважає, що їх доводи спростовують висновки суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог. Отже, позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповно зясовано обставини справи, що мають значення для розгляду спору, порушено норми матеріального права, що призвело до помилкового вирішення спору, а тому, рішення суду першої інстанції необхідно скасувати та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити.

Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО», Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД Генпідряд», Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектні Інновації» - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 06 квітня 2021 р. - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФІРМА ШВИДКО», Товариства з обмеженою відповідальністю «КДД ГЕНПІДРЯД», Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року виданого замовнику будівництва ТОВ «ФІРМА ШВИДКО».

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року виданого замовнику будівництва ТОВ «ФІРМА ШВИДКО».

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року виданого Генпідрядній організації ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД».

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 08.10.2019 року виданого Генпідрядній організації ТОВ «КДД ГЕНПІДРЯД».

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Лисака Сергія Федоровича про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 08.10.2019 року виданого Генеральному проектувальнику ТОВ «ПРОЕКТНІ ІННОВАЦІЇ».

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Є.О. Сорочко

В.В. Кузьменко