Справа № 340/54/21
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-10-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 жовтня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/54/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П., розглянувши адміністративну справу за позовом Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний" про стягнення фінансових санкцій та зустрічним позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний" до виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Департамент охорони культурної спадщини про визнання протиправною та скасування постанови , -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний" (ідентифікаційний код юридичної особи: 41758395) фінансові санкції на загальну суму 188700,00 грн. за постановою "Про накладення фінансових санкцій за порушення законодавства у сфері охорони культурної спадщини" від 04.12.2020 № 30-20 до спеціального фонду місцевого бюджету на р/рахунок UА0026008, банк отримувач - УК у Подільському районі, код банку 899998, , код доходів 21081100 "Адміністративні штрафи та інші санкції".

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що за наслідком проведеної перевірки встановлені порушення, які стали підставою для застосування до ТОВ "Хлібний" штрафних санкцій за проведення будівельних робіт на об`єкті культурної спадщини без дозволу на виконання роботі та за не укладення охоронного договору та інші порушення Закону України "Про охорону культурної спадщини". Враховуючи встановлені порушення Департаментом охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено постанову від 04.12.2020 року №30-20, якою до ТОВ "Хлібний" застосовано фінансові санкції в сумі 188700 грн., які самостійно товариством не сплачені, а тому Департамент звернувся до суду з позовом про стягнення сум штрафних санкції.

В межах строку встановленого судом для надання відзиву на позов, ТОВ "Хлібний" подав зустрічну позовну заяву про визнання протиправним та скасування Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) винесено постанову від 04.12.2020 року №30-20. Зустрічна позовна заява представником позивача обґрунтована тим, що ТОВ "Хлібний" не є власником вищезазначеного приміщення, що розташоване за адресою м. Київ, вул. Б. Хмельницького 32, а є лише суборендарем, що підтверджується відповідним Договором суборенди нежилого приміщення № 15/11/19 від 15.11.2019 року. Тобто, твердження Позивача про те, що Відповідачем порушено вимоги ст. 23 Закону не відповідають дійсності. Оскільки ТОВ "Хлібний", беручи до уваги вимоги Закону, не уповноважений укладати охоронний договір з органом охорони культурної спадщини. Стосовно будівельних робіт, представник ТОВ "Хлібний" зазначив, що у Договорі суборенди нежилого приміщення № 15/11/19 від 15.11.2019 року відсутня інформація, що приміщення яке перебуває в суборенді позивача є пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення і, що у зв`язку з цим, Позивач за зустрічним позовом, як користувач цих приміщень, має дотримуватись певних вимог та обмежень, пов`язаних із відповідним статусом об`єкту суборенди. Таким чином, відповідно до положень Договору суборенди нежилого приміщення № 15/11/19, відповідачу було надано право проводити оздоблювальні роботи, виводити систему вентиляції та кондиціонування, проводити системи комунікацій, проте, в свою чергу, суборендаря не уповноважено погоджувати та отримувати відповідні дозволи на проведення таких робіт з органом охорони культурної спадщини. Позивач за зустрічним позовом не знав та не міг знати, про те, що приміщення яке ним орендується є пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення, оскільки жодних охоронних дошок, охоронних знаків, інших інформаційних написів, позначок на будівлі немає.

Департаментом охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано відзив на зустрічну позовну заяву, у якій зазначено, що під час проведення перевірки встановлено, що ТОВ "Хлібний" проведені будівельні роботи щодо пристосування частини приміщень першого поверху для розміщення закладу громадського харчування "Хлібний", на фронтальному фасаді, в межах закладу, розміщені відповідні інформаційні та стилістичні елементи, а на стіні аркового проходу та на дворовому фасаді виведено систему вентиляції та кондиціонування, у тому числі на весь вертикальний розмір пам`ятки, в приміщенні змонтовано відповідні системи комунікацій, інтер`єр пристосовано до фірмової стилістики закладу та змонтовано антресольний поверх, що не є оздоблювальними роботами. Зафіксовані роботи не були погоджені у встановленому порядку із органом охорони культурної спадщини, а те, що орендоване приміщення має статус пам`яткоохоронного об`єкта є загальновідома інформація, яка знаходиться у відкритому доступі.

Представником ТОВ "Хлібний" подано заперечення на відповідь на відзив, у якій зазначено, що позивачем жодним чином не доведено, що саме ТОВ "Хлібний" здійснено роботи, що зафіксовані в акті огляду приміщень, а відтак не доведено, що саме ТОВ «Хлібний» є замовником цим робіт. При цьому, представник ТОВ "Хлібний" наголошував на тому, що ним були проведені лише оздоблювальні роботи, які не потребують погодження за нормами ДБН А2.2-14-2016 та Законом України "Про охорону культурної спадщини", оскільки всі інженерні, комунікаційні, вентиляційні, антресольні системи були надані у користування за договором суборенди і ТОВ "Хлібний" не виконувались.

Рух справи:

Ухвалою судді від 11.01.20021 року позовну заяву залишено без руху. Недоліки усунуто.

Ухвалою судді від 09.02.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні), сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій.

01.03.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому заперечував проти позову позивача повністю та просив суд відмовити у його задоволенні повністю.

Разом з відзивом представник відповідача подав до суду зустрічний позов ТОВ "Хлібний" до виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Департамент охорони культурної спадщини, в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) Департаменту охорони культурної спадщини від 04.12.2020 №30-20 про накладення на ТОВ "Хлібний" фінансових санкцій на загальну суму 188700 грн.

Ухвалою судді від 05.03.2021 року призначено розгляд даної справи за первісним та зустрічними позовами у порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання.

Ухвалою судді від 18.03.2021 року задоволено клопотання представника позивача за зустрічним позовом про проведення всіх судових засідань у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи «EasyCon».

Ухвалою судді від 24.03.2021 року відмовити в задоволенні клопотання представника позивача за первісним позовом про участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції.

Ухвалою судді від 30.03.2021 року задоволено клопотання директора Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (позивача за первісним позовом) про проведення всіх судових засідань у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою системи «EasyCon».

Ухвалою суду від 19.04.2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 23.06.2021 року здійснено виклик свідків.

Ухвалою суду від 05.07.2021 року відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про вступ у справу в якості третьої особи на стороні позивача, що не заявляє самостійних вимог.

Ухвалою суду від 05.07.2021 року витребувано додаткові докази та здійснено виклик свідків.

Ухвалою суду від 09.08.2021 року відкладено судовий розгляд справи на 27 серпня 2021 року та здійснено виклик свідків.

Ухвалою суду від 27.08.2021 року зустрічний позов залишено без руху з підстав недоліків позовної заяви.

Ухвалою суду від 03.09.2021 року продовжено розгляд справи після усунення ТОВ «Хлібний» недоліків. Подальший розгляд справи вирішено провести у порядку письмового провадження, з огляду на заяви представників сторін.

Ухвалою суду від 10.09.2021 року витребувано додаткові докази.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

Начальником відділу моніторингу зон охорони Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради здійснено огляд частини приміщень пам`ятки та складено акт від 20.08.2020 року про те, що на фронтальному фасаді, в межах закладу, розміщено відповідні інформаційні та стилістичні елементи, а на стіні аркового проходу та на дворовому фасаді виведено систему вентиляції та кондиціонування, у тому числі на весь вертикальний розмір пам`ятки. В приміщенні змонтовано відповідні системи комунікацій, інтер`єр пристосовано до фірмової стилістики закладу, змонтовано антресолі (а.с.9-12 т.1).

Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Департаментом охорони культурної спадщини видано припис № 254/П від 27.08.2020 року ТОВ "Хлібний", яким зобов`язано в триденний строк з дня отримання цього припису надати на розгляд до Департаменту науково-проектну документацію на проведення робіт за адресою: вул. Богдана Хмельницького, 32 та в місячний строк з дня отримання цього припису укласти з Департаментом охоронний договір, або надати відомості про власника або уповноваженого ним органу (особи) для його укладення (далі Припис № 254/П, а.с.13-15 т.1).

Зазначений припис направлено на адресу ТОВ "Хлібний", що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 07.09.2020 року (а.с.26 т.2).

Також Департаментом охорони культурної спадщини складено акт №35-20 від 9.11.2020 року про вчинення правопорушення передбаченого частиною першої статті 23, частин другої та третьої статті 24, абзацу другого частини першої статті 26, частини другої статті 30 Закону України "Про охорону культурної спадщини" (а.с.16-19 т.1).

04.12.2020 Департаментом охорони культурної спадщини складено постанову № 30-20 про накладення на ТОВ "Хлібний" фінансових санкцій (надалі спірна постанова, а.с.20-22 т1):

- за проведення будь-яких незаконних робіт, що можуть завдати або завдали шкоди пам`ятці, її території, охоронюваній археологічній території, охоронним зонам, історичним ареалам населених місць у розмірі 85000 грн.;

- за недодержання вимог щодо захисту, збереження, утримання, використання, реставрації, реабілітації пам`яток у розмірі 85000 грн.;

- за ухилення власника пам`ятки або уповноваженого ним органу від підписання охоронного договору у розмірі 17000 грн.;

- за невиконання припису органів охорони культурної спадщини у розмірі 1700 грн.

Зазначену постанову направлено на адресу ТОВ «Хлібний», що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 14.12.2020 року (а.с.45 т.1).

У зв`язку з несплатою у добровільному порядку суму фінансових санкцій Департамент охорони культурної спадщини звернувся до суду з позовом про стягнення суми фінансової санкції в розмірі 188700 грн.

ТОВ "Хлібний" вважаючи спірну постанову протиправною, звернулось із зустрічною позовною заявою, про її скасування.

Отже правомірність винесення спірної постанови є предметом спору за зустрічним позовом та стягнення сум штрафу за цієї постановою є предметом спору за первісним позовом.

З огляду на те, що вирішенню питання щодо стягнення сум штрафу повинен передувати правовий аналіз на предмет законності винесення спірних рішень, а відтак суд вважає за необхідне спочатку надати правому оцінку спірній постанові, тобто вирішувати по суті зустрічний позов.

Досліджуючи правомірність винесення спірної постанови, суд зазначає наступне.

Спірною постановою до ТОВ "Хлібний" застосовано штрафні санкції за чотири види порушень.

ТОВ "Хлібний" зазначає про недоведеність, що саме ним були проведені будівельні роботи, а також, з огляду на те, що товариство є суборендарем, а не власником частини нежитлового приміщення, а тому не уповноважене укладати охоронний договір.

Об`єкт нерухомого майна за адресою м. Київ, вул. Хмельницького Богдана, 32 (колишня Леніна,32) згідно рішення виконавчого комітету Київської міськради народних депутатів від 22.11.1982 №1804 (а.с.37-41, 48-52 т.2) є пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення (жилий будинок поч. ХХ ст. (http://kyiv-heritage.com/sites/default/files/%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA%20%D0%9A%D0%98%D0%87%D0%92%20(2)%20%D0%A0%D0%B5%D1%94%D1%81%D1%82%D1%80%20%D0%9D-%D0%9C%20%2B%20%D0%9F%D0%B5%D1%80%D0%B5%D0%BB%D1%96%D0%BA.pdf).

Відповідно до абзацу 6, 7 статті 1 Закону України "Про охорону об`єктів культурної спадщини" пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України.

Охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

У пункті 3 "Прикінцевих положення" Закону України "Про охорону об`єктів культурної спадщини" об`єкти, включені до списків (переліків) пам`яток історії та культури відповідно до Закону Української РСР "Про охорону і використання пам`яток історії та культури", визнаються пам`ятками відповідно до цього Закону.

Згідно договору №15/11/19 суборенди нежилого приміщення від 15 листопада 2019 року, укладеного між ФОП ОСОБА_2 та ТОВ «Хлібний», предметом суборенди є будинок, що розташований за адресою АДРЕСА_1 для розміщення закладу ресторанного господарства (а.с.60-64 т.1).

Стосовно правомірності спірної постанови суд дійшов таких висновків.

Одним із доводів протиправності спірної постанови представник ТОВ "Хлібний" зазначає про невідповідність акту №35-20 від 19.11.2020 року вимогам законодавства, оскільки акт огляду складений в довільний формі та не містить більшості інформації, визначеною наказом №501 від 27.06.2019 року.

Наказом Міністерства культури України від 11.03.2013 року N 158 затверджений "Порядок обліку об`єктів культурної спадщини" та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01 квітня 2013 р. за N 528/23060, який визначає єдину систему обліку об`єктів культурної спадщини незалежно від їх видів та типів.

Додаток 6 до Порядку обліку об`єктів культурної спадщини визначена форма акту візуального обстеження, який складається згідно пункт 4 розділу VI, який складається за результатом проведеного періодичного моніторингу при здійсненні інвентаризації об`єктів культурної спадщини. Водночас, акт №35-20 від 19.11.2020 року складений в результаті проведення огляду приміщення об`єкта культурної спадщини.

Суд зазначає, що певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Отже в залежності від їх характеру недоліків акту, вони можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків і, на противагу йому, принцип формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення.

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Суд зазначає, що про відсутність будь-яких помилок при складенні актів обстеження.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.05.2020 року у справі №825/2328/16 та від 23.04.2020 у справа №813/1790/18.

Враховуючи вищезазначене, суд відхиляє доводи предстанвика ТОВ "Хлібний" з огляду на їх безпідставність, зазначаючи про те, що відсутність якогось із реквізитів в акті про вчинення правопорушення чи даних не спростовує суті порушень, зафіксованих цим актом.

Правовий аналіз постанови від 04.12.2020 надається в розрізі видів порушень та застосованих за них фінансових санкцій:

- за проведення будь-яких незаконних робіт, що можуть завдати або завдали шкоди пам`ятці, її території, охоронюваній археологічній території, охоронним зонам, історичним ареалам населених місць у розмірі 85000 грн.;

- за недодержання вимог щодо захисту, збереження, утримання, використання, реставрації, реабілітації пам`яток у розмірі 85000 грн.;

- за ухилення власника пам`ятки або уповноваженого ним органу від підписання охоронного договору у розмірі 17000 грн.;

- за невиконання припису органів охорони культурної спадщини у розмірі 1700 грн.

Так, за проведення будь-яких незаконних робіт, що можуть завдати або завдали шкоди пам`ятці, її території, охоронюваній археологічній території, охоронним зонам, історичним ареалам населених місць був застосований штраф у розмірі 85000 грн.

ТОВ «Хлібний» заперечує, оскільки були проведені оздоблювальні роботи згідно вимог договору суборенди.

У підпункті 5.1.4 п.5.1 Договору суборенди нежилого приміщення суборендар має право здійснювати оздоблювальні роботи, які у тому числі можуть передбачені встановленням тимчасових розбірних стін (гіпсокартон, склопакети, аналогічні матеріали), розведення по орендованому приміщенню електроживлення, телекомунікацій, охоронних систем, іншим чином обладнувати та оформляти Орендоване приміщення. При цьому зазначені роботи не повинні стосуватись цілісності існуючих інженерних систем, несучих та капітальних конструкцій (стін, колон тощо) та призводити до перебудов та перепланувань, які вимагають відповідної реєстрації. В будь-якому випадку Суборендар має попередньо отримати від Орендаря погодження проекту та виконання таких робіт.

Так, у відзиві на позов (а.с.54 т.1) зазначено про те, що всі оздоблювальні роботи в приміщенні, що описані в спірній постанові, були проведені за погодженням із Орендарем та з повним дотриманням вимог Договору про суборенду нежилого приміщення.

Крім того, ТОВ "Хлібний" зазначає про те, що у договору суборенди відсутня інформація, що приміщення, яке перебуває в суборенді, є пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення.

Зазначені доводи ТОВ "Хлібний" суд відхиляє, з огляду на те, що відсутність у договорі суборенди інформації про те, що об`єкт нерухомого майна є пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення не ставить в залежність від обмежень щодо використання такого об`єкту нерухомого майна. Так, про знаходження об`єкта під відповідною охороною та про те, що цей об`єкт є пам`яткою містобудування та архітектури місцевого значення ТОВ "Хлібний" має бути обізнаним в силу того, що дана інформація є загальнодоступною, а тому є дотичним застосування принципу "Ignorantia juris (legis) neminem excusat" ( незнання закону не слугує виправданням (не звільняє від відповідальності). Отже, як на думку суду, ТОВ "Хлібний" повинно було вчиняти будівельні та оздоблювальні дії на об`єкті нерухомого майна не лише в межах вимог договору суборенди, а й з огляду на вимоги закону.

Більш того, як вбачається із фото, наданого суду, на будинку за адресою АДРЕСА_1 міститься табличка "Пам`ятка архітектури" (а.с.212 т.2).

Закон України "Про охорону культурної спадщини" (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) регулює правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини з метою її збереження, використання об`єктів культурної спадщини у суспільному житті, захисту традиційного характеру середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь.

Об`єкти культурної спадщини, які знаходяться на території України, у межах її територіального моря та прилеглої зони, охороняються державою.

Охорона об`єктів культурної спадщини є одним із пріоритетних завдань органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Пунктом два частини 1 статті 26 Закон України "Про охорону культурної спадщини" консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток місцевого значення здійснюються за наявності письмового дозволу органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій відповідно до їхньої компетенції, на підставі погодженої з ними науково-проектної документації.

ТОВ "Хлібний" не надано доказів погодження з органами Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинення дій щодо проведення ремонтних чи то оздоблювальних робіт.

Більш того, згідно відповіді на адресу АО «Альфа Адвокат Консалтинг» від 05.10.2020 року №10/26-12/0510/07 (а.с.224 т.2) Департамент не видавав та не реєстрував документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Матеріалами справи встановлено, що за адресою знаходження суборендованого майна 12.03.2020 року ОСОБА_1 побачив, як будівельна бригада пробила дірку у фасадній стіні будинку АДРЕСА_1 та начала монтувати двері та здійснив виклик поліції. Так, Шевченківським управлінням поліції ГУНП в м. Києві зареєстрований виклик ОСОБА_1 щодо проведення будівельних робіт без дозвільних документів (а.с.213-215 т.2).

У довідці начальника ВП №4 Шевченківського УП ГУНП у м. Києві "За результатами перевірки по заяві ОСОБА_1 " зазначено про те, опитаний ОСОБА_3 , який являється довіреною особою власника закладу " ІНФОРМАЦІЯ_1 " на першому поверсі будинку АДРЕСА_1 зазначив, що наймані працівника розпочали проводити ремонтні роботи, після отримання всіх дозвільних документів, але після виклику ОСОБА_1 працівників поліції, будівельні роботи у зв`язку із карантином були припинені (а.с.216-217 т.2).

Крім того, як встановлено судом, підставою для проведення перевірки ТОВ "Хлібний" стала колективна скарга мешканців буд. АДРЕСА_1 у якій зазначено про проведення незаконних будівельних робіт з облаштування кафе-пекарні (а.с.147-153 т.2).

Представник ТОВ "Хлібний" в судовому засіданні зазначив про те, що були пофарбовані стіни та виконані інші дрібні будівельні роботи, у тому числі і монтаж антресолі, що на його думку не потребували жодного погодження.

Згідно у фототаблиці, наданої суду, адвокатом Мохнюк Д.М. в інтересах ОСОБА_1 , зафіксована тильна сторона частини будинку вул. Б.Хмельницького,32 де було встановлено витяжку та кондиціонери при проведенні ремонтно-будівельних робіт та фото побудованої додаткової вхідної групи (а.с.211-212 т.2).

При цьому суд звертає увагу, що дані обставини мали місце у період, коли саме ТОВ "Хлібний" користувалось зазначеним об`єктом нерухомого майна.

У спірній постанові зазначено, що на фронтальному фасаді, в межах закладу, розміщено відповідні інформаційні та стилістичні елементи, а на стіні аркового проходу та на дворовому фасаді виведено систему вентиляції та кондиціонування, у тому числі на весь вертикальний розмір пам`ятки. В приміщенні змонтовано відповідні системи комунікацій, інтер`єр пристосовано до фірмової стилістики закладу, змонтовано антресоль.

Так, у пункті 3.24 ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково-проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування" визначено, що "ремонтно-реставраційні роботи" це комплекс науково обґрунтованих виробничих заходів на основі науково-проектної документації, спрямованих на збереження пам`ятки. До ремонтно-реставраційних робіт відносяться: реставрація, реабілітація, консервація, музеєфікація та/або ремонт (реставраційний).

Пункт 3.25 ДБН А.2.2-14-2016 визначає "ремонт (реставраційний)" як сукупність науково обґрунтованих заходів, які передбачають систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей частин пам`ятки, з метою попередження передчасного зносу архітектурно-декоративного оздоблення чи конструкцій або інженерного обладнання.

Отже, змонтовані відповідні системи комунікацій, пристосування інтер`єру до фірмової стилістики закладу та монтування антресольного поверху, як на думку суду не оздоблювальними роботами, а є будівельними роботами.

Враховуючи вищеописане, суд дійшов висновку, що ТОВ "Хлібний" були вчинені будівельні роботи за адресою будинок АДРЕСА_1 всупереч вимогам статті 26 Закону України "Про охорону культурної спадщини".

У частині 1 статті 22 Закону України "Про охорону культурної спадщини" зазначено, що пам`ятки, їхні частини, пов`язане з ними рухоме та нерухоме майно забороняється зносити, змінювати, замінювати, переміщувати (переносити) на інші місця.

Згідно абзацом першим частини 1 статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" відповідний орган охорони культурної спадщини накладає на юридичну особу, яка є власником або уповноваженим ним органом чи замовником робіт, такі фінансові санкції: за проведення будь-яких незаконних робіт, що можуть завдати або завдали шкоди пам`ятці, її території, охоронюваній археологічній території, охоронним зонам, історичним ареалам населених місць, - у розмірі від тисячі до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподатковуваний мінімумів доходів громадян становить 17 грн., а відтак сума штрафу за наведеною статтею становить від 17000 грн. до 170000 грн. До ТОВ "Хлібний" була застосовано штраф в розмірі 85000 грн., що відповідає 5000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а тому визначена сума штрафу визначена в межах суми штрафу та не є максимальною.

Вищеописане свідчить про те, що Департамент охорони культурної спадщини застосовуючи штраф до ТОВ "Хлібний" за дане порушення діяв в межах та у спосіб, визначений законом, а тому в задоволенні зустрічного позову в цій частині слід відмовити.

За недодержання вимог щодо захисту, збереження, утримання, використання, реставрації, реабілітації пам`яток був застосований штраф у розмірі 85000 грн.

Абзацом другим частини 1 статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" визначено, що за недодержання вимог щодо захисту, збереження, утримання, використання, реставрації, реабілітації пам`яток, у тому числі тих вимог, що передбачені охоронними договорами, умисне доведення їх до стану руйнації - у розмірі від тисячі до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, у спірній постанові згідно наведеної норми до ТОВ "Хлібний" застосовано штраф у розмірі 85000 грн.

Під час судового засіданні представником Департаменту на зазначено, що саме стало підставою для застосування штрафу за даною нормою, оскільки сам факт виконання будівельних робіт без відповідного погодження не може автоматично приводити до застосуванню штрафу за порушення, наведені в абз. другому статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини".

Так, синтаксичний та смисловий аналіз абзацу другого статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" дає підстави дійти висновку, що стаття містить склад декілька самостійних порушень:

- недодержання вимог щодо ЗАХИСТУ пам`яток;

- недодержання вимог щодо ЗБЕРЕЖЕННЯ пам`яток;

- недодержання вимог щодо УТРИМАННЯ пам`яток;

- недодержання вимог щодо ВИКОРИСТАННЯ пам`яток;

- недодержання вимог щодо РЕСТАВРАЦІЇ пам`яток;

- недодержання вимог РЕАБІЛІТАЦІЇ пам`яток.

Отже наведений перелік є самостійними порушеннями, за яке передбачена відповідальність у вигляді штрафу. Тобто, при наявності відповідних протиправних дії, до особи можуть бути застосовані фінансові санкція як за вчинення одного із перелічених порушень, так і за вчинення усіх перелічених порушень. При цьому, у спірній постанові відсутній детальний опис виду порушення конкретного порушення, яке було допущено ТОВ "Хлібний". Не містять такого опису/конкретизації виду порушення і акт №35-20 про вчинення правопорушення від 19 листопада 2020 року (а.с.16-18 т.1). Водночас, переліку реальних дії ТОВ "Хлібний", які б відповідали вищезазначеному переліку, суду не наведено.

Будь-яке рішення суб`єкта владних повноважень має бути мотивованим, водночас відсутність відповідної мотивації унеможливлює здійснення перевірки на предмет її відповідності.

Крім того, обов`язок стосовно вимог щодо захисту, збереження, утримання, використання, реставрації, реабілітації пам`яток мають бути покладені саме на конкретну особу, за не дотримання яких в подальшому можливо бути накласти штраф. Так, в даному випадку такі вимоги встановлюються саме охоронним договором, який не був укладений з ТОВ "Хлібний".

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що в цій частині спірна постанова є протиправна, а тому підлягає скасуванню.

За ухилення власника пам`ятки або уповноваженого ним органу від підписання охоронного договору або за порушення ним режиму використання пам`ятки - у розмірі від ста до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян застосований штраф у розмірі 17000 грн.

Стосовно даного порушення ТОВ "Хлібний" зазначав, що відповідальність за не укладення охоронного договору може бути лише власник майна, а не суборендар такого майна.

Відповідно до статті 22 Закону України "Про охорону культурної спадщини" усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

При передачі пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам`ятка, щойно виявлений об`єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відсутність охоронного договору не звільняє особу від обов`язків, що випливають із цього Закону.

Частиною 1 статті 24 Закону України "Про охорону культурної спадщини" власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Статтею 27 Закону України "Про охорону культурної спадщини" визначено, що у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).

Якщо власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, самостійно не здійснюють заходів, передбачених у частині першій цієї статті, то відповідний орган охорони культурної спадщини може зобов`язати їх здійснити ці заходи, видавши відповідне розпорядження.

У разі, коли власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, не в змозі виконати розпорядження органу охорони культурної спадщини щодо охорони пам`ятки, орган охорони культурної спадщини може вжити необхідних заходів самостійно (повністю або частково), профінансувавши їх за рахунок спеціальних коштів на фінансування охорони культурної спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28 грудня 2001 р. N 1768 затверджений "Порядок укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини" пунктом 1 якого визначено, що охоронний договір встановлює режим використання пам`ятки культурної спадщини (далі - пам`ятка) чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована.

У пункті 2 зазначеного Порядку визначено, що власник пам`ятки чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Аналіз вищезазначених норм свідчить про те, що у разі охоронний договір може бути укладений як власником пам`ятки так і суборендарем, яким є ТОВ "Хлібний". При цьому суд не приймає до уваги доводи ТОВ «Хлібний» про те, що товариство не є уповноваженим власником органом, що унеможливлює притягнення його до відповідальності згідно з Законом України "Про охорону культурної спадщини".

Укладення охоронного договору має на меті перш за все покладення на особу, яка фактично використовує пам`ятку обов`язків щодо певних обмежень у її використанні, оскільки схоронність пам`ятки для наступних поколінь є обов`язком усіх осіб, які можуть в силу різних обставин вчинити дії щодо пошкодження чи то зниження пам`ятки.

Так, за порушення законодавства про охорону культурної спадщини спеціальним Законом передбачена адміністративно-господарська та адміністративна відповідальності за порушення законодавства як для юридичних осіб, так і для фізичних осіб, порядок відшкодування шкоди тощо. Вищезазначена позиція представника ТОВ "Хлібний" ґрунтується на хибному тлумаченні законодавства, оскільки спеціальний Закон встановлює обов`язки із дотримання законодавства щодо охорони пам`яток як для власника, або уповноваженого ним органу, так і для осіб, які набули права володіння, користування чи управління пам`яткою. Відтак, відповідальність за недотримання цього законодавства також поширюється на невичерпне коло осіб, причетних до порушень.

Абзацом шостим частини 1 статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" визначено, що за ухилення власника пам`ятки або уповноваженого ним органу від підписання охоронного договору або за порушення ним режиму використання пам`ятки - у розмірі від ста до тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподатковуваний мінімумів доходів громадян становить 17 грн., а відтак сума штрафу за наведеною статтею становить від 1700 грн. до 17000 грн. До ТОВ "Хлібний" була застосовано штраф в розмірі 17000 грн., що відповідає 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а тому сума штрафу визначена у граничних межах.

Вищеописане свідчить про те, що Департамент охорони культурної спадщини застосовуючи штраф до ТОВ "Хлібний" за дане порушення діяв в межах та у спосіб, визначений законом, а тому в задоволенні зустрічного позову в цій частині слід відмовити.

За невиконання припису органів охорони культурної спадщини - застосований штраф у розмірі 1700 грн.

Виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Департаментом охорони культурної спадщини видано припис № 254/П від 27.08.2020 року ТОВ "Хлібний", яким зобов`язано в триденний строк з дня отримання цього припису надати на розгляд до Департаменту науково-проектну документацію на проведення робіт за адресою: вул. Богдана Хмельницького, 32 та в місячний строк з дня отримання цього припису укласти з Департаментом охоронний договір, або надати відомості про власника або уповноваженого ним органу (особи) для його укладення (далі Припис № 254/П, а.с.13-15 т.1).

Зазначений припис направлено на адресу ТОВ "Хлібний", що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 07.09.2020 року (а.с.26 т.2), на який надано заперечення на припис ТОВ "Хлібний" від 17.09.2020 року (а.с.15-16 т.2), які обґрунтовані тим, що ТОВ "Хлібний" діяло в межах статті 283-284 Господарського кодексу України, а також про необізнаність про спеціальний статус приміщення (а.с.15-16 т.2).

Представник ТОВ "Хлібний" в судовому засіданні не заперечував проти отримання припису, водночас жодних доводів щодо протиправності спірної постанови в цій частині наведено не було, окрім того, що товариство вважало себе неналежним суб`єктом, який зобов`язано укласти охоронний договір.

Так, про хибність таких доводів описано судом вище, а тому зазначені доводи відхилені судом.

Абзацом сьомим частини 1 статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" визначено, що за невиконання припису органів охорони культурної спадщини - у розмірі від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Неоподатковуваний мінімумів доходів громадян становить 17 грн., а відтак сума штрафу за наведеною статтею становить від 170 грн. до 1700 грн. До ТОВ "Хлібний" була застосовано штраф в розмірі 1700 грн., що відповідає 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а тому сума штрафу визначена у граничних межах.

Вищеописане свідчить про те, що Департамент охорони культурної спадщини застосовуючи штраф до ТОВ "Хлібний" за дане порушення діяв в межах та у спосіб, визначений законом, а тому в задоволенні зустрічного позову в цій частині слід відмовити.

Отже, перевіряючи на предмет законності спірну постанову, суд дійшов висновку, що постанова Департаменту охорони культурної спадщини№30-20 від 04 грудня 2020 року підлягає скасуванню в частині накладення штрафу в сумі 85000 грн. за недодержання вимог щодо захисту, збереження, утримання, використання, реставрації, реабілітації пам`яток, а зустрічний позов ТОВ "Хлібниий" слід задовольнити частково.

Стосовно позовних вимог за первісним позовом щодо стягнення з ТОВ "Хлібний" фінансових санкцій в сумі 188700 грн., суд зазначає наступне.

Приписами частини 4 статті 44 Закону України "Про охорону культурної спадщини" визначено, що фінансові санкції, накладені органом охорони культурної спадщини, стягуються у встановленому законом порядку.

Відповідно до частини 4 статті 45 Закону України "Про охорону культурної спадщини" кошти, одержані у вигляді стягнень, передбачених у статті 44 цього Закону, зараховуються до спеціального фонду відповідного бюджету.

Станом не день розгляду справи в суді сторони не надали доказів сплати чи часткової сплати суми фінансової санкції заявленої до стягнення.

Враховуючи висновок суду щодо визнання постанови від 04 грудня 2020 року №30-20 в частині визначення суми штрафу в розмірі 85000 грн., зазначена сума штрафу не підлягає стягненню. При цьому, враховуючи висновок суду про правомірність винесення зазначеної постанови в частині визнання фінансової санкції в сумі 103700 грн. (188700 85000), вона підлягає стягненню з ТОВ "Хлібний" до спеціального фонду місцевого бюджету Київської міської ради.

У частині 2 статті 139 КАС України зазначено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

При зверненні до суду з первісним позовом Департамент охорони культурної спадщини області сплачений судовий збір в сумі 2830,50 грн. (а.с.37-38 т.1), проте в силу приписів ч.2 ст.139 КАС України дана сума сплаченого судового збору не підлягає стягненню.

При зверненні до суду із зустрічним позовом ТОВ "Хлібний" сплатило судовий збір у сумі 2830,50 грн. (а.с.80 т.1, а.с.125 т.3). Зважаючи на висновок суду про часткове задоволення зустрічного позову на суму 85000 грн. (5,49% від 188700), на користь позивача слід стягнути витрати на сплату судового збору у сумі 155,39 грн. (2830,5х5,49/100) за рахунок бюджетних асигнувань позивача за первісним позовом.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Зустрічним позовом ТОВ "Хлібний" до Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №30-20 від 04 грудня 2020 року в частині накладення фінансовий санкцій в сумі 85000 грн.

У задоволенні решти позовних вимог зустрічного позову відмовити.

Адміністративний позов Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до товариства з обмеженою відповідальністю "Хлібний" про стягнення фінансових санкцій задовольнити частково.

Стягнути з ТОВ "Хлібний" 103700 гривень до спеціального фонду місцевого бюджету Київської міської ради на р/р UA0026008, банк отримувач УК у Подільському районі, код банку 899998, , код доходів 21081100 "Адміністративні штрафи та інші санкції".

У задоволенні решти позовних вимог за первісним позовом відмовити.

Стягнути на користь ТОВ "Хлібний" судові витрати по сплаті судового збору в сумі 155,39 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту охорони культурної спадщини виконавчого органу Київcької міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Реквізити сторін:

- Департамент охорони культурної спадщини виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Спаська, 12, м. Київ, 04070; );

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Хлібний" (вул. Соборна, буд.17, кім.13, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25009; ).

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук