Справа № 638/19989/16-а
Суддя: Штих Т. В.
Дата ухвалення: 2021-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 6-а/638/26/21
У Х В А Л А

іменем України

26 жовтня 2021 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі

головуючого судді Штих Т.В.

за участі секретарки Овчаренко К.В.

розглянувши матеріали за заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про поворот виконання постанови Дзержинського районного суду міста Харкова від 01 березня 2017 року за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

встановив:

Заявник звернулася до Дзержинського районного суду міста Харкова з заявою Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про поворот виконання постанови Дзержинського районного суду міста Харкова від 01 березня 2017 року за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

В обґрунтування заяви заявниця посилається на те, що постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2017 року скасовано постанову Дзержинського районного суду міста Харкова від 01 березня 2017 року по справі № 638/19989/16-а. Ухвалено нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задоволені частково. Постановою ВС від 16 серпня 2019 року постанови першої та другої інстанції скасовані та ухвалено позовні вимоги задовольнити частково. Проте на стадії знаходження справи на розгляді в ВС рішення апеляційної інстанції було виконане та ОСОБА_1 випалені кошти. Заявниця звертається до суду та просить повернути ГУ ПФУ в Харківській області безпідставно стягнені за скасованим судовим рішення кошти у сумі 26630,79 гривень.

У судове засідання сторони не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлялись належним чином, причину неявки суду не повідомили.

В порядку частини дев`ятої стаття 380 КАС України відсутні перешкоди для розгляду заяви.

Суд вивчивши матеріали цивідьної справи вважає, що у позивача в даному випадку відсутні передбачені чинним законодавством підстави для допущення повороту виконання судового рішення.

Розглянувши подану відповідачем заяву про поворот виконання судового рішення.

Правовідносини щодо повороту виконання судових рішень визначені статтею 380 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Відповідно до частини першої статті 380 КАС України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Відповідно до частини сьомої вказаної статті якщо питання про поворот виконання судового рішення не було вирішене згідно із частинами першою - третьою цієї статті, заява відповідача про поворот виконання розглядається адміністративним судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Зі змісту постанови Харківського апеляційного адміністративного суду від 11.05.2017 вбачається, що відповідач не ініціював питання про поворот виконання рішення у даній справі під час апеляційного розгляду, відтак зазначене питання не вирішувалось судом апеляційної інстанції.

За змістом частин четвертої п`ятої та восьмої дев`ятої статті 380 КАС України питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним виконавцем.

Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи за результатами перегляду рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Суд розглядає заяву про поворот виконання, подану відповідно до частин сьомої та восьмої цієї статті, у двадцятиденний строк з дня надходження заяви у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Отже, поворот виконання рішення, якщо цього вимагає відповідач, можливий у будь-якому випадку, незалежно від того, в якому порядку (апеляційному, касаційному чи за нововиявленими обставинами) скасовано судове рішення, за умови дотримання визначених вказаною нормою правил.

Відтак, відсутні перешкоди для розгляду заяви про поворот виконання рішення від 12.11.2020.

Як зазначив, в своєму рішенні Конституційний Суд України від 02.11.2011 № 13-рп/2011, поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна (або виконаних дій), оскільки правова підстава для набуття майна (виконання дій) відпала.

Таким чином, з наведених правових норм випливає, що поворот виконання рішення спрямований на забезпечення інтересів добросовісного боржника, який виконав судове рішення, яке, як згодом виявилося, було помилковим.

Однак, суд зазначає, щостаття 381 КАС Україна визначає особливості повороту виконання в окремих категоріях адміністративних справ.

Так, відповідно до частини першої статті 381 КАС України поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Вказана стаття передбачає, що поворот виконання рішення, зокрема, про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

Водночас, суд зауважує, що, скасовуючи рішення суду першої інстанції, апеляційний суд не встановив та не зазначив факту подачі позивачем неправдивих відомостей та підроблених документів.

Слід зазначити, що підставами для скасування рішення суду першої інстанції відповідно до приписів статті 317 КАС України є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Таким чином, жодного посилання на обґрунтування рішення суду першої інстанції у цій справі повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами постанова суду апеляційної інстанції не містить.

Скасоване рішення не ґрунтувалося на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або на поданих ним підроблених документах, адже підставою для скасування рішення суду були обставини неправильного застосування ним норм матеріального права. Відтак, вказані обставини переконують суд у відсутності юридичних і фактичних підстав для повороту виконання судового рішення у даній справі.

Викладене унеможливлює застосування до спірних правовідносин правил статті 380 КАС України.

Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду у справі № 569/15646/16-ц від 04.09.2019 роз`яснила чим поворот виконання рішення відрізняється від безпідставно набутого майна. Зауважено, що поворот виконання рішення - це процесуальна форма захисту прав боржника. Воно можливе лише після набрання судовим рішенням законної сили. Його суть - у поверненні стягувачем боржнику всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням.

За вказаного вище правового регулювання, суд вважає безпідставним вимоги заявника про стягнення з позивача надмірно сплачених сум компенсації за невикористані дні щорічної відпустки та виплат з тимчасової втрати працездатності, оскільки вказані вимоги не були предметом спору у цій справі, що, відповідно, виключає можливість їх здійснення саме на виконання рішення суду першої інстанції.

Відповідно до частини другоїстатті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно достатті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» від 23.02.2006 N 3477-IV, суди при розгляді справ, практику Європейського Суду з прав людини, застосовують як джерело права.

Відтак, суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену, зокрема, в рішенні від 14.10.2010 у справі "Щокін проти України", де зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого протоколу доКонвенції про захист прав людини і основоположних свободполягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним.

Як наголосив Європейський суд з прав людини в рішення від 26.06.2014 у справі "Суханов та Ільченко проти України", втручання у право власності допустиме лише тоді, коли воно переслідує легітимну мету в суспільних інтересах. Але, окрім того, втручання у право безперешкодного користування своїм майном передбачає «справедливу рівновагу» між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав людини.

Враховуюче зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для повороту виконання судового рішення від 01 березня 2017 року.

Керуючись статтями 241-243, 248, 256, 380, 381 КАС України, суд,-

ухвалив:

Відмовити у задоволенні заяви Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про поворот виконання постанови Дзержинського районного суду міста Харкова від 01 березня 2017 року за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії

Ухвала прийнята та підписана у нарадчій кімнаті.

Повний текст ухвали виготовлено 26 жовтня 2021.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.В. ШТИХ.