Справа № 420/11069/21
Суддя: Катаєва Е.В.
Дата ухвалення: 2021-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Катаєвої Е.В., розглянувши у письмовому провадженні в місті Одеса справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» (пр. Маршала Жукова,103, м. Одеса, 65104) до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044), третя особа Головне управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться справа за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» (далі ТОВ «БК «ВЕЛЕС») до Комісії Головного управління ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Комісія ГУ ДПС), третя особа Головне управління ДПС в Одеській області (далі ГУ ДПС),в якому позивач просить зобов`язати відповідача виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Позивач зазначив, що ТОВ "БК "ВЕЛЕС" є юридичною особою приватного права, що було створено 10.04.2017 році, основним видом діяльності є Будівництво житлових і нежитлових будівель (основний) Код КВЕД 41.20, знаходиться на податковому обліку. Товариство має в строковому платному користуванні (оренді): нежитлове приміщення, загальною площею 18,0 кв.м., що розташоване за адресою: м. Одесі пр. Маршала Жукова, 103; складські приміщення, загальною площею 200,0 кв.м., що розташовані за адресою: м. Одесі вул. 7-а Пересипська, 1. У штаті ТОВ «БК «ВЕЛЕС» на загальних підставах з оформленням трудових відноси обліковується 9 (дев`ять) осіб, що підтверджується штатним розписом Товариства. Задля здійснення своєї діяльності Товариство отримало в ДАБІ України Ліцензію на здійснення господарської діяльності з будівництв об`єктів IV і V категорій складності.

Позивач вказує, що з електронного кабінету платника податків йому стало про оскаржуване рішення від 21.02.2020 №35309 щодо визнання таким, що відповідає критеріям ризиковості на підставі пункту 8 "Критеріїв ризиковості платника податків".

У вказаному рішенні у якості підстави прийняття зазначено, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування.

04.03.2021 року ТОВ "БК "ВЕЛЕС" подало до Повідомлення №1 з письмовими поясненнями та копії первинних документів для розгляду питання щодо виключення позивача з переліку "ризикових" платників податку.

Відповідно до Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 13.03.2020 №39371, позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості на підставі пункту 8 "Критеріїв ризиковості платника податків".

Згодом, з метою захистів своїх прав та законних інтересів ТОВ «БК «ВЕЛЕС» подало до органу ДПС Інформацію, що свідчить про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (Вих №02/04-21 від 16.04.2021 року) та підтверджуючі документи.

Вказану інформацію податковим органом отримано 19.04.2021 року о 08:04:03 за №30230 реєстраційний індекс 30230/6.

Проте відповіді не отримав, у тому числі станом на дату подання цього позову, тобто будь-якого рішення прийнято не було.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірні правовідносини регламентовані ПКУ, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019р. №1165 (далі Порядок №1165), додатком 1 до якого встановлені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, яким є, зокрема: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п.8).

Відповідно до п. 6 Порядку №1165 якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Відповідач не прийняв рішення, але у той же час на дату подання цього позову повноважний орган ДПС не здійснив передбачені Порядком №1165 дії - не виключив ТОВ "БК "ВЕЛЕС" з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, чим порушив його права та законні інтереси, оскільки віднесення платника податків по ризикових є безумовною підставою для зупинення реєстрації («блокування») поданих для реєстрації податкових накладних .

Позивач також зазначив, що рішення відповідача не відповідає затвердженої формі, відповідно до якої повинно бути зазначена податкова інформація, яка стала підставою для прийняття рішення, тобто є невмотивованим.

Позивач просив задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 року адміністративний позов залишено без руху та надано десятиденний строк для усунення недоліків. Ухвалою суду від 30.07.2021 року продовжений строк на усунення недоліків позову.

Ухвалою суду від 25.08.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розгляд справи здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Залучено до участі у справі у якості третьої особи на стороні відповідача Головне управління ДПС в Одеській області.

Зобов`язано відповідача у п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати до суду належним чином засвідчені копії документів, які сталі підставою для прийняття рішення №35309 від 21.02.2020 року, копію протоколу засідання комісії щодо прийняття вказаного рішення, відомості щодо отримання Комісією документів позивача в спростування прийнятого рішення (дата, перелік документів) та результату їх розгляду.

Представником ГУ ДПС надано до суду відзив на адміністративний позов, в якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Представник навів зміст нормативних актів щодо спірних правовідносин, обставини справи та зазначив, що згідно зі ст. 16 Закону України "Про інформацію" податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому ПКУ.

Відповідно до ст.71 ПКУ інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Підпунктом пп.72.1.1 п.72.1 ст. 72 ПКУ встановлено, що для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла зокрема від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань) первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.

Відповідно до п.74.1, 74.3 ст. 74 ПКУ податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно- телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики. Податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Представник ГУ ДПС вказує, що дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, и то за результатами засідання Комісії ГУ ДПС), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу та виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПКУ.

На думку представника інформація, що надійшла за результатами податкового контролю, не може бути виключена з бази даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними у встановленому порядку.

Також представник зауважив, що обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язків характер. У той же час дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків.

Представник стверджує, що зазначені норми чинного законодавства свідчать про те, що внесення до інформаційних баз даних ДПС та системи АІС «Податковий блок» податкової узагальненої інформації та інформації, щодо відповідності товариства критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а відтак, останні безпосередньо не порушують прав та законних інтересів платників податку.

У відзиві також зазначено, що належним чином засвідчені копії документів, які стали підставою для прийняття рішення №35309 від 21.02.2020 про відповідність ТОВ БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку будуть надані до суду та позивачу за декілька днів.

Станом на 25.10.2021 року витребувані копії документів до суду не надійшли.

Справа розглянута у письмовому провадженні.

Дослідивши надані учасниками справи докази у їх сукупності, суд встановив, що ТОВ "БК "ВЕЛЕС" є юридичною особою приватного права, зареєстровано 10.04.2017 року, номер запису 0045855. Основний видом діяльності код КВЕД 41.20: Будівництво житлових і нежитлових будівель. Знаходиться на податковому обліку з 11.04.2017 року, є платником ПДВ (а.с.107-142).

ТОВ "БК "ВЕЛЕС" для здійснення господарської діяльності має в строковому платному користуванні (оренді): нежитлове приміщення, загальною площею 18,0 кв.м., що розташоване за адресою: м. Одесі пр. Маршала Жукова, 103 (договір оренди від 01.08.2017 року №30); складські приміщення, загальною площею 200,0 кв.м., що розташовані за адресою: м. Одесі вул. 7-а Пересипська, 1 (договір оренди від 01.04.2020 року №0071 - 20. У штаті ТОВ «БК «ВЕЛЕС» на загальних підставах з оформленням трудових відноси обліковується 9 осіб. Товариство отримало в ДАБІ України Ліцензію на здійснення господарської діяльності з будівництв об`єктів IV і V категорій складності (а.с.143-156).

21.02.2020 року Комісією ГУ ДПС прийнято рішення відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №35309, згідно з яким Комісією прийнято рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку. У якості підстави зазначений п.8 "Критеріїв ризиковості платника податків" та вказано, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування (а.с.157).

Отримавши вказане рішення через електронний кабінет платника податків, позивач 04.03.2021 року на адресу ГУ ДПС направив інформацію та копії документів щодо невідповідності платника податків критеріям ризиковості платника податку, в якому звернув увагу контролюючого органу на відсутність в рішенні конкретної податкової інформація, яка стала підставою для прийняття такого рішення, тобто інформація не розшифрована, що не відповідає встановленій формі.

Також позивачем надані документи щодо його як суб`єкта господарювання (договори оренди, штатний розпис), а також первинні документи по господарським операціям з ТОВ «Централізоване протипожежне охоронне спостереження», ТОВ « Блейд», ТОВ «БЕЛ-ТРАНС», ТОВ «ІМПЕКС ГРУПП» (а.с.158-210).

За результатами розгляду повідомлення та наданих документів Комісією ГУ ДПС прийнято рішення відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №39371 від 13.03.2020 року, згідно з яким Комісією прийнято рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку. У якості підстави зазначений п.8 "Критеріїв ризиковості платника податків" та вказано, що наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/розрахунку коригування (а.с.211).

16.04.2021 року позивач на адресу ГУ ДПС знов направив інформацію, що свідчить про невідповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку, просив розглянути інформацію, прийняти рішення про невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку та виключити ТОВ «БК «ВЕЛЕС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості (а.с.212-214).

Оскільки відповідно до положень п.6 Порядку №1165 якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, позивач , не отримавши у встановлений строк вважав, що він виключений з вказаного переліку.

Проте направивши на реєстрацію податкову накладну №1 від 18.06.2021 року на суму 480грн, в т.ч. ПДВ 80грн, позивач отримав квитанцію про її зупинення з підстав віднесення ТОВ «БК «ВЕЛЕС» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості.

Вважаючи порушеними свої права позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий Кодекс України.

Пунктом 61.1 ст.61 ПКУ визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (пп.61.1.2п. 61.1 ст.61 ПКУ).

Порядок збору податкової інформації та отримання податкової інформації контролюючими органами встановлений статями 72,73 ПКУ. Відповідно до ст.74 ПКУ податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Відповідно до п. 201.7 ст.201 ПКУ податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Пунктом 201.1 ст.201 ПКУ встановлений обов`язок платника податків на дату виникнення податкових зобов`язань скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений цим Кодексом термін.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11 грудня 2019 року №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, Порядок розгляду скарги щодо рішення комісії про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Додатками до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є, зокрема, Критерії

ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток№1), Критерії

ризиковості здійснення операцій (Додаток№3), рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (Додаток №4).

Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації ПН/РК в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.

Пунктом 2 Порядку №1165 визначено, що автоматизований моніторинг відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Пунктом 3 встановлені випадки, коли ПН/РК відповідає ознакам безумовної реєстрації.

Пунктом 5 Порядку встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі ПН/РК, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2). Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток №3).

Таким чином, згідно з нормами Порядку №1165 при автоматизованому моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків спочатку встановлюється підлягає чи ні ПН/РК безумовної реєстрації. Якщо ПН/РК підпадає відповідно до п.3 Порядку безумовної реєстрації вона не зупиняється, а реєструється.

Згідно з п.5 лише всі інші (які не підлягають безумовній реєстрації) перевіряються щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток1), щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток №3), тобто відсутність перевірки ПН/РК вказаним критеріям виключає можливість віднесення суб`єкта господарювання або проведену ним господарську операцію до ризикових.

Відповідно до п.6 Порядку у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

З прийнятих відносно позивача рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку N 35309 від 21.02.2020 року та №39371 від 13.03.2020 року, згідно з якими Комісією прийняті рішення про відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку неможливо встановити під час моніторингу та перевірки якої саме ПН, податкової інформації Комісія прийшла до висновку відповідності позивача як платника ПДВ критеріям ризиковістю.

Додатком 1 до Порядку №1165 визначені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема згідно з п.8 таким критерієм є контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій/розрахунку коригування.

Згідно з встановленою Порядком №1165 формою рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) якщо воно приймається з підстави визначеною у п.8 Критеріїв, то податкова інформація розшифровується, що є логічно-послідовним з огляду на те, що інші критерії є зрозумілими та не потребують розшифровки. У встановленій Порядком №1165 формі рішення вказується «Підстава (зазначається відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та, у разі відповідності п.8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація)».

Оскільки збір податкової інформації відповідно до ст.72 ПКУ є різноманітним та сама інформація є великою, зазначення в рішенні Комісії як підстави його прийняття така інформація повинна бути чітко зазначена, що надає платнику податків визначитись з переліком документів для надання Комісії в спростування вказаного рішення, а у разі не прийняття позитивного для платника податків рішення оскаржити його з наведенням відповідних мотивів.

З цих підстав безпідставним є посилання представника відповідача ГУ ДПС в обґрунтування позиції, що податкова інформація є службового та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків. Якщо податкова інформація застосовується для прийняття контролюючим органом рішень - актів індивідуальної дії, вона є вже не службовою, а публічною, повинна бути достовірною, оскільки тягне наслідки, у тому числі негативні, для платника податків.

Між тим, в оскаржуваному рішенні така податкова інформація наведена наступним чином: «наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Таким чином, у рішенні не вказано які саме операції податковий орган вважає ризиковими та за який період.

Частиною 5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у постанові від 02.04.2019 року (справа №822/1878/18, адміністративне провадження №К/9901/4668/19) зазначив, що загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Виходячи із системного тлумачення норм права, наведених вище, суд доходить висновку, що наявність повноважень - це одна з обставин, які входять до предмета доказування у справах цієї категорії, але не єдина. Надання податковому органу відповідних повноважень - це лише передумова подальшої реалізації його управлінських функцій, результатом реалізації чого є прийняття рішення, законність якого підлягає перевірці судом при розгляді справи.

В свою чергу, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Крім того, ч.2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На вказані обставини вказує Верховний Суд у правових висновках щодо аналогічних спірних правовідносин у постанові від 05.01.2021 року по справі №640/11321/20.

Верховний Суд зазначив, що в оскаржуваних рішеннях відповідачем у справі №640/11321/20 в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Отже, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

На підтвердження своїх тверджень відповідачем надано податкову інформацію, яка використовувалась при прийнятті рішення про віднесення до ризикових платників. При цьому відповідач повинен дотримуватися вимог ч.2 ст.77 КАС України.

Верховний Суд зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

По даній справі №420/11069/21 у відзиві на позов не зазначено конкретної податкової інформації (також не надано документів та інших доказів), що стала підставою для прийняття рішень Комісії про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків.

Суд вважає, що зазначення податкової інформації в рішеннях відносно позивача по даній справі ставить платника податків у правову невизначеність, оскільки він не обізнаний за який час та за якими операціями він повинен надати Комісії документи для прийняття протилежного рішення.

Проте позивач намагався довести контролюючому органу, що він є таким, що не відповідає критеріям ризиковості платника податку та надав повідомлення та копії документи, які з його точки зору підтверджують неправомірність прийнятого Комісією рішення. Однак за результатами розгляду вказаних документів Комісією прийнято повторно рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку, яке також не містить конкретних мотивів його прийняття.

Позивач знов звернувся до контролюючого органу з інформацією та просив розглянути її та виключити його з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості. Проте відповідь не отримав.

Пунктом 6 Порядку встановлено, що інформація та додані документи повинні для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку бути розглянуті комісією регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та вона приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, Порядком визначено два шляхи виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку: - прийняття Комісією відповідного рішення за результатами розгляду поданих інформації та документів; - не прийняття Комісією регіонального рівня рішення протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів.

У першому випадку пунктом 6 Порядку встановлено, що виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Що до другого випадку, Порядком не встановлено, в якій день здійснюється виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, проте аналіз вказаного пункту Порядку свідчить про те, що таки дії повинні бути здійснені протягом восьмого робочого дня, що настає за датою надходження зазначеної інформації та документів.

Суд вважає, що позивач повинен бути виключений з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку з 29.04.2021 року, оскільки інформація та документи отримані контролюючим органом 19.04.2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оцінюючи докази у справі в їх сукупності, суд дійшов висновку, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами наведені позивачем доводи, а тому позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивач при зверненні до суду по даній справі сплатив судовий збір у сумі 4540,00грн, тобто за дві позовні вимоги, проте на виконання ухвали суду про залишення позову без руху, була заявлена одна позовна вимога.

Суд вважає, що по даній справі з Головного управління ДПС у Одеській області за рахунок бюджетних асигнувань підлягають стягненню на користь позивача судові витрати у сумі 2270,00грн.

Що стосується переплати судового збору він підлягає поверненню позивачу у порядку ст. 7 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Керуючись ст.ст. 2, 9, 12, 139, 242-246 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» (пр. Маршала Жукова,103, м. Одеса, 65104, ) до Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044), третя особа Головне управління ДПС в Одеській області (вул. Семінарська, 5, м. Одеса, 65044, код ЄДРПОУ ВП 44069166) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку з 29.04.2021 року.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БУДІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ «ВЕЛЕС» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області судові витрати зі сплати судового збору розмірі 2270,00 грн.

Рішення набирає законної сили у порядку ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене у порядку та строки встановлені ст.ст.295-297 КАС України.

Суддя Е.В. Катаєва