Справа № 420/15951/21
Суддя: Самойлюк Г.П.
Дата ухвалення: 2021-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Самойлюк Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «СКВО» (65009, м. Одеса, вул. Генуезька, буд. 1-А; ) до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (65015, м. Одеса, пр. Шевченка, 15/1; ) про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку №3675 від 13.08.2021 р., зобов`язання виключити з переліку ризикових платників податків, -

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «СКВО» до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якій позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №3675 від 13.08.2021 р.;

зобов`язати Комісію з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити товариство з обмеженою відповідальністю «СКВО» () з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Ухвалою від 06.09.2021 р. відкрито провадження по справі та визначено, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (ст. 262 КАС України); встановлено, що справа буде розглянута судом на підставі ст.262 КАС України у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №3675 від 13.08.2021 р. про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «СКВО» критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки його прийнято з порушенням вимог ПК України та Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В оскаржуваному рішенні не зазначено з яких підстав встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Відповідачем у графі «Податкова інформація» форми оскаржуваного рішення продубльовано положення Порядку №1165 замість зазначення конкретної податкової інформації.

Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №55109/21 від 07.10.2021р.), в якому в обґрунтування правової позиції зазначено, що комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків відповідно до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019р., прийнято рішення №3675 від 13.08.2021 р. про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «СКВО» критеріям ризиковості платника податку. При здійсненні аналізу взаємовідносин ТОВ «СКВО» з контрагентами-постачальниками щодо подальшої реалізації встановлено ймовірно ризикові транзакції з придбання товарів окремої номенклатури. За наслідками наявної податкової інформації ТОВ «СКВО» включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Відповідач вважає доведеною обґрунтованість виникнення у контролюючого органу підстав для включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку на підставі наявної податкової інформації за наслідками проведеного моніторингу з метою забезпечення заходів, направлених на упередження формування та розповсюдження сум ризикового ПДВ, недопущення функціонування транзитно-конвертаційних груп, уникнення виконання податкового обов`язку підприємствами реального сектору економіки.

За приписами ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Відтак, справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,-

ВСТАНОВИВ:

13.08.2021 р. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків прийнято рішення №3675 про відповідність ТОВ «ЮА ФАРМ» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019р «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних»).

Позивач, не погоджуючись з зазначеним рішенням податкового органу, звернувся з позовом до суду, в якому просить визнати його протиправним та скасувати.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, ч. 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пп.16.1.2, 16.1.3 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів, подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п. 187.1 ст. 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до п. 201.7 ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до п. 201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Слід зазначити, що відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з положеннями п. 20.2 ст. 20 ПК України центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 р. (далі - Порядок № 1246).

Відповідно до п. 2 Порядку № 1246 податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно п.12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до п.п. 14-17 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція.

У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

За змістом п. 18 Порядку №1246, на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).

За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.

Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Відповідно до п.п.20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 ст. 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац 3 п.74.1).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац 4 п.74.1).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац 5 п. 74.1).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 7 «Прикінцевих та перехідних положень» Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році" від 07.12.2017р. №2245-VIII, яким змінено редакцію п. 201.16 ст.201 ПК України, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" №1165 від 11.12.2019р. (набрала чинності 01.02.2020р.), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

За змістом п. 7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Так, у рішенні зазначено про відповідність платника податку ТОВ «СКВО» критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Згідно п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 р.), серед критеріїв ризиковості платника податку є такі: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

За змістом п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 р.), визначенню відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, що перевіряється на відповідність Критеріям ризиковості здійснення операції.

Аналіз вищенаведених норм свідчить, що нормативно закріплена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податків. Так, вирішенню комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування на відповідності критеріям ризиковості здійснення операції.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Проте, питання відповідності ТОВ «СКВО» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись комісією регіонального рівня за наслідками подання таким платником податку для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та визначення відповідності операції, що відображена в поданій податковій накладній/розрахунку коригування Критеріям ризиковості здійснення операції.

Суд зазначає, що бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, вказаних вимог відповідачем не дотримано. Зокрема, у вказаному полі у рішенні №3675 від 13.08.2021 р. відповідач зазначив: «п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11.12.2019р «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що у рішенні №3675 від 13.08.2021 р. відповідач не зазначив які саме дані та податкова інформація використано при прийнятті оскаржуваного рішення, що свідчили б про відповідність ТОВ «СКВО» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 р.; не послався на жоден з Критеріїв ризиковості здійснення операцій (Додаток 3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1165 від 11 грудня 2019 р.).

Тобто, відповідачем не зазначено, яка саме податкова інформація в нього наявна, про які саме факти вона свідчить, якими процесуальними документами, що мають доказове значення, вона підтверджується, і чому відповідач не прийняв до уваги надані позивачем пояснення.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до відповідача із запитом від 16.08.2021р. (вих. № №186) щодо повідомлення причин віднесення ТОВ «СКВО» до ризикових платників, за результатами розгляду якого податковим органом повідомлено, що в результаті аналізу операцій з придбання та реалізації товарів, робіт, послуг встановлено, що на 13.08.2021 р. у ТОВ «СКВО» наявні залишки товарів, робіт, послуг по основним кодам товарів/послуг 2713,1005,2715,4002 на суму понад 2586,9 млн. грн., яких в подальшому реалізація або використання не було відображено. При цьому зазначено, що при відпрацюванні взаємовідносин ТОВ «СКВО» із контрагентами позичальниками щодо подальшої реалізації придбаних товарів встановлено ймовірно ризикові транзакції з придбання товарів окремої номенклатури, зокрема, по коду товару 2713 «бітум», 2715 «бітумна емульсія», 1005 «кукурудза», 4002 «бутанол». Так, отримана податкова інформація по контрагентам - постачальникам: ТОВ «БРЕКСТОН» (код 38787997), ТОВ «УРСОЛ К» (код 40564336), ТОВ «ВЕЛИКОЦЕПЦЕВИЦЬКИЙ АГРАРІЙ» (код 42389851), ТОВ «ФПГ АЛЬКОР» (код 39503364), ТОВ «МЕТА ЛОФТ» (код 43699777), ТОВ «ВЕСТ ТРАНС ГРУП» (код 42223605), ТОВ «МОНТАЖНО- БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ» (код 31598841), ТОВ «РІДЖЕЙ ГРУП» (код 40788298), ТОВ «ЗАХІДТРАНС-X» (код 41127539), ТОВ «БАКАРРІ» (код 42553373), ТОВ «КРЕПТУС» (код 41515515), ТОВ «МБУД ГРУП» (код 41278559), ТОВ «МЕДЖИК ТРЕЛ» (код 42579868), ТОВ «ЕНЕРДЖИ ТРЕЙД ОДЕСА» (код 40364788), ТОВ «ДРАГОС ПРО» (код 43590793), ТОВ «ЕНЕРГІЯ КЛАСІК» (код 37638554) ТОВ «КРОПИВНИЦЬКИЙ ЗАВОД НАФТОПЕРЕРОБКИ» (код 43249853), якими не підтверджується відсутність неправомірного визначення податкового зобов`язання».

Як зазначено позивачем, таке визначення податковим органом підстав для віднесення ТОВ «СКВО» до ризикових платників не дають змогу останньому самостійно без додаткового отримання інформації від відповідача надати відповідні заперечення та/або пояснення та документи, оскільки у п 8 Критеріїв ризиковості платника податку йдеться саме про ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, проте у даному листі відсутня конкретизація та перелік господарських операцій, інформація по яких визначена ризиковою.

При цьому суд звертає увагу, що відповідачем у відзиві зазначено про ймовірність ризикових транзакцій з зазначеними контрагентами, тобто обґрунтування оскаржуваного рішення базується на припущеннях.

Як встановлено судом, в межах господарської діяльності у період з 01.01.2018 р. по 31.07.2021 р. ТОВ «СКВО» здійснювало виготовлення та подальшу реалізацію асфальтобетону, щебенево-мастикових асфальтобетонних сумішей та СФОВ (суміші фрезеровані оброблені в`яжучим). З пояснень позивача вбачається, що виробництво готової продукції відбувається з використанням придбаних товарів, серед яких є товари з кодами 4002 «бутонал», 2713 «бітум», 2715 «бітумна емульсія».

Для здійснення діяльності з виготовлення власної продукції ТОВ «СКВО» за період з 01.01.17р. по 30.06.2021 р. серед інших укладені господарські договори.

Так, між ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЕСКАДОР» (орендар) та ТОВ «СКВО» (суборендар) укладено договори оренди:

№ 18/РА від 01.11.2018 р., згідно якого орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажем грунтозмішувальну установку (ГЗУ) модульного типу cold FALT виробничою спроможністю 400 тон на годину, виробництва MARINI. Місцезнаходження ГЗУ - Вінницька область, с. Комарів, вул. Господарський двір, 4 (а.с. 108-111);

№ 17-АС від 01.07.2020 р., згідно з яким орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажем грунтозмішувальну установку (ГЗУ) модульного типу cold FALT виробничою спроможністю 400 тон на годину, виробництва MARINI. Місцезнаходження ГЗУ - Полтавська область, с. Бутенки, вул.Індустріальна,2б;

№ 20-АС від 01.10.2020 р., згідно з яким орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажем грунтозмішувальну установку (ГЗУ) КС-300 виробничою спроможністю до 360 тон на годину, виробництва ТОВ «Кредмашсервіс». Місцезнаходження ГЗУ - Черкаська область, с.Ротмистрівка, вул. Шевченка, 34;

№ 21-М від 01.06.2021 р., згідно з яким орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажем грунтозмішувальну установку (ГЗУ) ДС50Б. Місцезнаходження ГЗУ - Житомирська область, смт. Миропіль, вул. Лісова, 2 (а.с. 53-56);

№ 22-Х від 01.06.2021 р., згідно з яким орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажем грунтозмішувальну установку (ГЗУ) ДС50Б. Місцезнаходження ГЗУ - Херсонська область, місто Нова Каховка, вул. Індустріальна в районі будівлі №37 (а.с. 70-73);

№ 21-К від 01,06.2021 р., згідно з яким орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажем бетонозмішувальну установку (БЗУ) БЗУ-70К KARMEL.. Місцезнаходження БЗУ Київська область, Кагарлицький район, 1-й км траси Карарлик-Очеретяне;

№ 21-АС від 01.06.2021 р., згідно з яким орендар зобов`язується передати суборендарю в тимчасове платне володіння та користування з екіпажемгрунтозмішувальну установку (ГЗУ) ДС50Б. Місцезнаходження ГЗУ - м. Крогшвницький, вул. Мурманська, 27, та забезпечити їх експлуатацією з метою виробництва СФОВ (суміші фрезеровані оброблені в`яжучим), а Суборендар зобов`язується прийняти в тимчасове володіння та користування ГЗУ та БЗУ з екіпажем Орендаря з метою виробництва СФОВ і зобов`язується сплачувати Орендарю суборенду плату (а.с. 65-68).

Судом встановлено, що між ТОВ «БУДІВЕЛЬНА КОМПАНІЯ «ЕСКАДОР» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № АБ/11 від 01.11.2018 р., згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів Замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а Замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 166-169).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки.

15.07.2020 р. між ТОВ «ДРАГОС-ПРО» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № 15/07-ВА/1, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 38-41).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки.

01.03.2020 р. між ТОВ «ЕНЕРДЖИ ТРЕЙД-ОДЕСА» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № 1-20, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а Замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 88-91).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки.

01.10.2020 р. між ТОВ «МЕГА ЛОФТ» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № 1/10-ВА/2, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а Замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 103-106).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки

30.04.2020 р. ТОВ «Логістик Лофт» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № 30-04-А/1, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 46-49).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки

01.11.2019 р. ТОВ «Стройензимпоставка» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № 1-11-А, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а Замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 92-95).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки.

01.06.2020 р. між ТОВ «Дорікум» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № 01/06/20, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню асфальтобетону, а замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 42-45).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки

01.11.2018 р. між ТОВ «Дорікум» (виконавець) та ТОВ «СКВО» (замовник) укладено договір № Е-11/2018, згідно якого виконавець бере на себе зобов`язання власними силами з матеріалів замовника здійснювати роботи/надавати послуги по виготовленню бітумної емульсії, а Замовник бере на себе зобов`язання прийняти та оплатити виконані роботи (а.с. 113-116).

Згідно з умовами договору передавальна сторона зберігає за собою право на вихідну сировину або матеріали, що передано в переробку, і також на готову продукцію, отриману в результаті переробки

Отже, ТОВ «СКВО» в ході власного виробництва асфальтобетонних сумішей, бітумної емульсії та СФОВ серед іншої сировини було використано бітумну емульсію (код УКТ ЗЕД 2715, 2713), бітум (код УКТ ЗЕД 2713) та бутонал (код УКТ ЗЕД 4002).

Згідно фактично проведених господарських операцій ТОВ «СКВО» за період з 01.01.2017 р. по 30.06.2021 р. оформлено відповідні первинні документи.

Таким чином, ТОВ «СКВО» за період з 01.01.2018 р. по 30.06.2021 р. здійснювалась закупівля товарів з кодами 4002 «бутонал», 2713 «бітум», 2715 «бітумна емульсія» як для виробництва готової продукції, так і для подальшої реалізації покупцям. Окрім того, бітумну емульсію ТОВ «СКВО» купувало як товар та виробляло як власну продукцію.

Станом на 30.06.2021 р. ТОВ «СКВО» за даними бухгалтерського обліку має залишки товарів з кодами 4002 «бутонал», 2713 «бітум», 2715 «бітумна емульсія».

Крім того, ТОВ «СКВО» укладено договори щодо придбання кукурудзи (код УКТ ЗЕД 1005), а саме: № 2/20-ЗЕР від 10.11.2020 р. з постачальником ТОВ «Максіопт», №22/01/21 від 22.01.2021 р. з постачальником ТОВ «Великоцепцевицький аграрій»

За умовами договору комісії № 01/10-11 від 10.11.2020р., укладеного між ТОВ «СКВО» та ТОВ «ЩЕДРОДАР ПЛЮС», придбану кукурудзу (код УКТ ЗЕД 1005) ТОВ «СКВО» передано на комісію ТОВ «ЩЕДРОДАР ПЛЮС» згідно актів прийому-передачі (а.с. 20-24).

Позивач пояснив, що з урахуванням приписів ПК України, на всі експортні поставки кукурудзи були виписані та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні з кодом товару УКТ ЗЕД - кукурудза українського походження. Кількість товару, яка ще не реалізована, знаходиться на терміналі під квотою на експорт зерна мультітрейдера та чекає на судно. Ніяких договорів зберігання не передбачається, тому що можуть прибувати ще машини з товаром у рамках договору поставки та передаватися на комісію згідно договору комісії. Комісіонер сам визначає кількість товару на експорт враховуючи наповненість судна, його розмір та інші умови.

Станом на 30.06.2021 р. ТОВ «СКВО» за даними бухгалтерського обліку має залишок товару з кодом 1005 «кукурудза» у кількості 3 984,526 грн. на суму 24 408 788,06 грн. без ПДВ.

Оскаржуване рішення не містить конкретних підстав для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків згідно п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, та зазначення які саме господарські операції позивача та з якими контрагентами потребують додаткового документального підтвердження.

Отже, судом встановлено, що оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку. Відповідачем не зазначено в оскаржуваному рішенні про наявність податкової інформації, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником з посиланнями на відповідні документи.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 р. у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Відповідно до п. 25 Порядку №1165 Комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з п.п. 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №3675 від 13.08.2021 р. про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «СКВО» () критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню. З урахуванням наведеного, враховуючи протиправність вищезазначеного рішення, наявні підстави для зобов`язання Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити ТОВ «СКВО» з переліку ризикових платників податків.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що при прийнятті рішення суд дійшов висновку про задоволення позову, суд вважає за необхідне, з урахуванням приписів ч. 1 ст. 139 КАС України, стягнути з Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 6, 7, 8, 9, 10, 77, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295, 297 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю «СКВО» (65009, м. Одеса, вул. Генуезька, буд. 1-А; ) до Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (65015, м. Одеса, пр. Шевченка, 15/1; ) про визнання протиправним та скасування рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку №3675 від 13.08.2021 р., зобов`язання виключити з переліку ризикових платників податків, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків №3675 від 13.08.2021 р. про відповідність товариства з обмеженою відповідальністю «СКВО» () критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Південне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків виключити товариство з обмеженою відповідальністю «СКВО» (65009, м. Одеса, вул. Генуезька, буд. 1-А; ) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.

Стягнути з Південного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (65015, м. Одеса, пр. Шевченка, 15/1; ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю «СКВО» (65009, м. Одеса, вул. Генуезька, буд. 1-А; )судовий збір у розмірі 2270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.).

Рішення може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: Самойлюк Г.П.