Справа № 520/13839/21
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2021-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

25 жовтня 2021 р. № 520/13839/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Полях Н.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" (, вул. Академіка Павлова, буд. 120, кв. 207, м. Харків, 61054) до Слобожанської митниці Держмитслужби (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) про визнання протиправним та скасування рішення, карток відмови, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001126/2 від 07.06.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00993, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000770/2 від 30.04.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00784, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001233/2 від 30.06.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/01105, видану Слобожанською митницею Держмитслужби;

- визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000131/2 від 27.01.2021;

- визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00089, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій ст. 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, зокрема: до митної декларації були додані документи, зокрема, прайс-лист і калькуляція товару, але при вивчені даних документів з`ясовано, що документи містять реквізити Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ", тому дані документи можна приймати як комерційна пропозиція Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ". Калькуляція і прайс-лист є додатковими документами з переліку, встановленого ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України. Разом із тим, підставою для витребування додаткових документів є виявлення в обов`язкових документах з переліку, встановленого ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України, розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості , ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.

Сторони були належним чином повідомлені про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття спрощеного провадження у справі, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

У відзиві на позовну заяву представник відповідача зазначив, що у митній декларації митна вартість товару була визначена декларантом за першим методом (за ціною договору) на рівні: товар №2 - 2,9889 дол. США за 1 кг. Товару, товар № 9 - 2,7975 дол. США за 1 кг. товару. Спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості є рекомендацією, обов`язковою до виконання, посадовій особі митного органу більш ретельно опрацювати подані до митного оформлення документи. Отже, у Слобожанської митниці Держмитслужби виникли підстави для більш детального аналізу умов зовнішньоекономічної операції щодо вирішення визначення митної вартості товару. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову повному обсязі.

У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що відповідачем не доведено обґрунтованість сумнівів у заявленій митній вартості. Обґрунтовуючи сумніви у заявленій митній вартості наявністю інформації в ЦБД ЄАІС про митну вартість ідентичних подібних товарів, митний орган протирічить висновкам власного ж рішення про коригування митної вартості, оскільки в його мотивувальній частині вказано, що застосувати 2 і 3 методи (методи визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних або аналогічних товарів) немає можливості, оскільки у митного органу відсутні у розпорядженні інформація щодо угод на ідентичні або подібні товари. На підставі викладеного просив задовольнити адміністративний позов в повному обсязі.

У запереченнях представник відповідача наголосив на тому, що митний орган повністю дотримався встановленої процедури вчинення дій та правомірно реалізував свої владні повноваження. На підставі викладеного просив відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258, 262 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч.4 ст.229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст.262 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Судом встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" (далі за текстом - ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ") (Покупець) та GTV POLAND (Польща) (Продавець) було укладено договір купівлі-продажу від 21.12.2020 №21/12/2020/UA, відповідно до якого продавець зобов`язується видати і передати право власності покупцеві на меблеві аксесуари і меблеве освітлення, частини меблів, ручний інструмент, аксесуари та аналогічні товари, а Покупець зобов`язується оплатити продажну ціну за замовлені товари. Асортимент, кількість товару, його вартість і загальна сума доставки узгоджуються кожен раз для кожної окремої партії товару.

Згідно п. 2.1., 4.1. Договору, умови поставки - FCA. В ціну товару включено вартість тари, пакування, навантажувальні роботи, митне оформлення на території продавця, згідно умов поставки.

Відповідно до вказаного договору, позивач придбав товари, привіз їх до України і звернувся до Слобожанської митниці Держмитслужби для митного оформлення.

Так, 07.06.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807170/2021/035686. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, довідку про транспортні витрати тощо. Митну вартість було заявлено в розмірі 13406,57 доларів США за першу позицію митної декларації, 395,56 доларів США за третю позицію митної декларації.

Митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, зокрема: до митної декларації були додані документи, зокрема, прайс-лист і калькуляція товару, але при вивченні даних документів з`ясовано, що документи містять реквізити ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ", тому дані документи можна приймати як комерційна пропозиція до ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ".

Вказані розбіжності, на думку митного органу, вплинули на числове значення митної вартості, у зв`язку з чим позивачеві було направлено запит на надання додаткових документів.

Позивачем не було надано додаткових документів зв`язку з неконкретизацією у запиті обґрунтованих сумнівів у заявленій митній вартості чи розбіжностей у поданих документах, і не зазначення конкретних документів, які такі сумніви чи розбіжності можуть усунути.

ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00993 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001126/2 від 07.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 19821,13 доларів США за першу позицію митної декларації, 489,70 доларів США за третю позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості товарів.

Внаслідок прийняття рішення про коригування митної вартості суми митних платежів до сплати збільшились на 17763,16 грн. мита і 39078,95 грн. ПДВ.

Позивач 30.04.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807170/2021/026182. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, довідку про транспортні витрати тощо. Митну вартість було заявлено в розмірі 7096,49 доларів США за другу позицію митної декларації, 246,18 доларів США за восьму позицію митної декларації.

Митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 Митного кодексу України, містять розбіжності, зокрема: декларантом не надана будь-яка цінова інформація про вартість товарів від виробника товарів; у наданій митній декларації країни відправлення відсутні умови поставки; у наданих до митного оформлення інвойсах № від 19.04.2021 року та № від 19.04.2021, відсутні умови поставки; дата прайс-листа від відправника 27.04.2021 пізніше дати інвойсів № від 19.04.2021 та № від 19.04.2021 поданих до митного оформлення; не надано платіжні документи, передбачені пунктом 3.2. зовнішньоекономічного контракту № 21/12/2020/UA від 21.12.2020; не надано договір транспортних послуг.

Вказані розбіжності, на думку митного органу, вплинули на числове значення митної вартості, у зв`язку з чим позивачеві було направлено запит на надання додаткових документів.

Позивачем не було надано додаткових документів зв`язку з неконкретизацією у запиті обґрунтованих сумнівів у заявленій митній вартості чи розбіжностей у поданих документах, і не зазначення конкретних документів, які такі сумніви чи розбіжності можуть усунути.

ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00784 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000770/2 від 30.04.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 9663,20 доларів СІЛА за другу позицію митної декларації, 357,28 доларів США за восьму позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості товарів.

Внаслідок прийняття рішення про коригування митної вартості суми митних платежів до сплати збільшились на 7430,91 грн. мита і 16348 грн. ПДВ.

Так, 30.06.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807170/2021/041732. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, довідку про транспортні витрати тощо. Митну вартість було заявлено в розмірі 7986,11 доларів США за першу позицію митної декларації.

Митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності, зокрема: декларантом не надана будь-яка цінова інформація про вартість товарів від виробника товарів; у наданій митній декларації країни відправлення відсутні умови поставки; вартість в митній декларації країни відправлення не співпадає з вартістю в інвойсі; не надано висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; не надано платіжні документи, передбачені пунктом 3.2. зовнішньоекономічного контракту № 21/12/2020/UА від 21.12.2020, в наданому прайс-листі відсутні умови поставки; не надано рахунок на здійснення транспортних послуг; довідка щодо транспортних витрат надані від особи, яка безпосередньо не транспортувала товар, виходячи з наданої до митного оформлення CMR від 21.06.2021 №20210621UAM; не надано договір транспортних послуг тощо.

Вказані розбіжності, на думку митного органу, вплинули на числове значення митної вартості, у зв`язку з чим позивачеві було направлено запит на надання додаткових документів.

Позивачем не було надано додаткових документів зв`язку з неконкретизацією у запиті обґрунтованих сумнівів у заявленій митній вартості чи розбіжностей у поданих документах, і не зазначення конкретних документів, які такі сумніви чи розбіжності можуть усунути.

ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/01105 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/001233/2 від 30.06.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 12558,15 доларів США за першу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 6 (резервний) метод визначення митної вартості товарів.

Внаслідок прийняття рішення про коригування митної вартості суми митних платежів до сплати збільшились на 12425,12 грн. мита і 27335,26 грн. ПДВ.

Позивач 27.01.2021 з метою митного оформлення позивач подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію №UA807170/2021/004077. Разом з митною декларацією було подано контракт, інвойс, автотранспортну накладну, довідку про транспортні витрати тощо. Митну вартість було заявлено в розмірі 6483,66 доларів США за першу позицію митної декларації, 3597,77 доларів США за другу позицію митної декларації.

Митний орган не визнав заявлену декларантом митну вартість у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені в повній мірі документально, а також в зв`язку з тим, що документи подані декларантом та зазначені у частині другій статті 53 МКУ, містять розбіжності, зокрема: вартість в митній декларації країни відправлення не співпадає з вартістю в інвойсі, не надано висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені експертними організаціями, не надано договір на перевезення.

Вказані розбіжності, на думку митного органу, вплинули на числове значення митної вартості, у зв`язку з чим позивачеві було направлено запит на надання додаткових документів.

Позивачем не було надано додаткових документів зв`язку з неконкретизацією у запиті обґрунтованих сумнівів у заявленій митній вартості чи розбіжностей у поданих документах, і не зазначення конкретних документів, які такі сумніви чи розбіжності можуть усунути.

ТОВ "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" було відмовлено у митному оформленні товару та видано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00089 та прийнято рішення про коригування митної вартості товару UA807000/2021/000131/2 від 27.01.2021, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 9090,36 доларів США за першу позицію митної декларації, 4463,93 доларів США за другу позицію митної декларації. Митним органом при коригуванні митної вартості товарів було застосовано 3 (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів) метод визначення митної вартості товарів.

Внаслідок прийняття рішення про коригування митної вартості суми митних платежів до сплати збільшились на 9781,64 грн. мита і 21519,61 грн. ПДВ.

Не погоджуючись із такими діями відповідача позивач звернувся за захистом своїх прав до Харківського окружного адміністративного суду.

Суд з приводу спірних відносин зазначає наступне.

По суті спірних відносин суд зазначає наступне.

Статтями 49, 50 Митного кодексу України (далі за текстом - МК України) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.

Відповідно до ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно із приписами ч.1, ч.2 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

В силу ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу ч.1 та ч. 2 ст. 53 МК України вбачається, що наведені норми Кодексу містять вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Вказана норма закону кореспондує з положеннями ч. 3 ст. 318 МК України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Зазначене вище також відповідає стандартним правилам, встановленим пунктами 3.16 та 6.2 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, до якої Україна приєдналась згідно із Законом України від 15.02.2011 року №3018-VI "Про внесення змін до Закону України "Про приєднання України до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур", якими запроваджено стандартні правила: на підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства; митний контроль обмежується мінімумом, необхідним для забезпечення дотримання митного законодавства.

Крім того, вказане узгоджується з проголошеними у статті 8 МК України принципами здійснення державної митної справи на засадах законності та презумпції невинуватості, єдиного порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України, спрощення законної торгівлі; заохочення доброчесності.

Відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу.

Зокрема, ст. 58 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з ч. 4 та ч. 5 ст. 54 МК України, митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний, зокрема, здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а також у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені ст. 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За результатами аналізу положень ч. 3 ст. 53, ч. ч. 1, 2, 4 - 6 ст. 54, ст. 58 МК України вбачається, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись у достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у ст. 58 МК України.

При цьому митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, коли надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, тобто не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.

З метою усунення розбіжностей в документах, усунення сумнівів щодо підробки документів або з`ясування відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, які виявились відсутніми, закон надає право митному органу витребувати від декларанта інші додаткові документи, що перелічені в ч. 2 ст. 53 МК України.

Згідно з ч. 3 ст. 54 МК України, за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

При проведенні консультації, повідомляючи позивача про необхідність надати додаткові документи, митним органом не обґрунтовано вимоги щодо їх надання, не зазначено ані конкретних обставин, що викликали відповідні сумніви, ані причин неможливості перевірки сумнівів на підставі наданих документів, не обґрунтовано необхідність перевірки спірних відомостей та не зазначено конкретні документи, надання яких може усунути сумніви митного органу.

Відповідачем не наведено жодних обставин та не надано доказів на підтвердження наявності у митного органу законодавчо визначених підстав для витребування у позивача додаткових документів, зокрема, що позивач в митній декларації зазначив не всі документи для підтвердження заявленої митної вартості товарів, вніс до декларації недостовірні або неточні відомості або що надані митному органу документи містили розбіжності чи ознаки підробки.

Суд зазначає, що твердження відповідача про ненадання цінової інформації про вартість товарів від виробника товарів, то суд зазначає, що оскільки відповідно до листа Продавця GTV від 03.03.2020 вказано, що GTV Poland має статус Виробника в розумінні Рішення Європейського Парламенту та Ради №768/2008/ЄС від 09.07.2008. Вказаний лист подавався до митного оформлення, про що вказано в оскаржуваному рішенні. Крім того, МК України не передбачено обов`язку надання цінової інформації про вартість товарів саме від виробника товарів.

Щодо твердження відповідача про відсутність у митній декларації країни відправлення умов поставки, суд зазначає, що це обумовлено формою польської експортної митної декларації. Умови поставки наявні в інших товаросупровідних документах, наданих до митного оформлення.

Щодо твердження відповідача про відсутність у наданих до митного оформлення інвойсах № від 19.04.2021 та № від 19.04.2021 умов поставки, судом встановлено, що обидва інвойси на останній сторінці містять умови поставки - FCA Pruskow.

Щодо твердження відповідача про те, що дата прайс-листа від відправника 27.04 2021 пізніше дати інвойсів № від 19.04.2021 та № від 19.04.2021, поданих до митного оформлення, то це жодним чином не впливає на достовірність відомостей щодо ціни товару, вказаних у прайс-листі та інших поданих до митного оформлення документах. Митний орган не вказує, яким чином зазначене вплинуло на заявлену митну вартість, і чим передбачено те, що прайс-лист має бути датований до дати інвойсів.

Щодо твердження відповідача про ненадання платіжних документів, передбачених пунктом 3.2. зовнішньоекономічного контракту № 21/12/2020/UA від 21.12.2020, то п. 3.2. контракту передбачено, що можлива відстрочка платежу до 30 календарних днів від дати оформлення рахунку-фактури. Товар був оплачений відповідно до платіжного доручення swift 07.05.2021.

Щодо твердження відповідача про ненадання договору транспортних послуг, то судом встановлено, що договір-заявка на перевезення від 21.04.2021 був поданий до митного оформлення разом з іншими документами.

Щодо неспівпадіння вартості в митній декларації країни відправлення з вартістю в інвойсі, то таке неспівпадіння обумовлене тим, що у експортній митній декларації вартість вказано в злотих, а в інвойсах в доларах США.

Щодо ненадання висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені експертними організаціями, то МК України не передбачено обов`язкового надання таких висновків до митного оформлення. Висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені експертними організаціями, не належать до встановленого ч. 2 ст. 53 МК України переліку документів, що підтверджують митну вартість товарів.

Щодо відсутності в прайс-листі умов поставки, то даний прайс-лист надавався на прохання позивача, а тому умови поставки передбачались такі ж, як і в інвойсах.

Щодо ненадання рахунку на здійснення транспортних послуг, то його складання не було передбачено договором на перевезення. Рахунок на здійснення транспортних послуг не входить до обов`язкових документів, якими підтверджується заявлена митна вартість товару.

Щодо твердження про ненадання платіжних документів, передбачених пунктом 3.2. зовнішньоекономічного контракту № 21/12/2020/UA від 21.12.2020, то п. 3.2. контракту передбачено, що можлива відстрочка платежу до 30 календарних днів віддати оформлення рахунку-фактури. Дата оформлення інвойсів - 21.06.2021, а тому на момент митного оформлення у позивача правомірно були відсутні платіжні документи.

Щодо твердження про ненадання договору транспортних послуг, то Договіp-заявка на перевезення від 20.04.2021 був поданий до митного оформлення разом з іншими документами, про що вказано в оскаржуваному рішенні.

Щодо твердження про те, що довідка щодо транспортних витрат надані від особи, яка безпосередньо не транспортувала товар, виходячи з наданої до митного оформлення, то транспортування товару відбувалось відповідно до договору-заявки на перевезення автомобільним транспортом у міжнародному сполученні від 21.04.2021, укладеному з експедитором ТОВ "Вольпе". В даному договорі- заявці вказано номер транспортного засобу, яким здійснюватиметься перевезення, і зазначений у договорі-заявці номер ТЗ відповідає номеру ТЗ, вказаному в CMR від 21.06.2021, що дозволяє віднести договір-заявку і довідку про транспортні витрати до спірної поставки. В свою чергу безпосередньо транспортування товару здійснювала ФОП ОСОБА_1 , яка діяла на виконання договору від 07.10.2019, укладеного між ТОВ "Вольпе " і ФОП ОСОБА_1 . Відповідно до означеного договору ТОВ "Вольпе " (Експедитор) залучило ФОП ОСОБА_1 для здійснення перевезень автомобільним транспортом на замовлення Експедитора.

Залучення експедитором третіх осіб для здійснення перевезень не заборонено ані Митним кодексом України, ані іншими нормативно-правовими актами, і відповідає звичайній практиці виконання договорів транспортно-експедиційного обслуговування, а тому не може бути причиною сумнівів в заявленій митній вартості.

Відповідно до ч.2 ст. 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Суд зазначає, що відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Cуд зазначає, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 року у справі №826/16046/16.

Окрім цього, відповідно до п.2.1. Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 598, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; також у разі визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Однак, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару відповідачем не наведено порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом, що є порушенням ч. 2 ст.55 МК України.

Зазначена позиція відповідає висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 21.01.2020 року у справі №813/5405/15, від 31.01.2020 року у справі № 804/7761/16.

За приписами ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідачем не вказано обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; обґрунтованого математичного розрахунку ціни товару за одиницю (із зазначенням конкретних складових цього розрахунку), визначеної митницею у спірному рішенні, а лише містяться посилання на те, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Визначення абревіатури "АСАУР" та схожих наведено в Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затв. наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 (в чинному Порядку абревіатуру "АСАУР" замінено на "АСУР"): - АСУР - це автоматизована система управління ризиками (далі - АСУР), сукупність програмно-інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками (далі - СУР) під час митного контролю та/або митного оформлення товарів і транспортних засобів; - модуль АСУР - одна з підсистем АСУР, що входить до складу модуля автоматизованої системи митного оформлення товарів та транспортних засобів (далі - АСМО) або іншого програмно-інформаційного комплексу ДФС (далі - ПІК ДФС) і забезпечує роботу АСУР під час митного контролю товарів і транспортних засобів. Такий введений в експлуатацію в пунктах пропуску через державний кордон для автомобільного сполучення, що входить до модуля "Журнал пункту пропуску" автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор-2006"наказом Державної митної служби України № 683 від 28.11.2012.

Відповідачем не наведено в оскаржуваних рішеннях, яким чином системою АСАУР було визначено вартість товарів, які складові вплинули на формування саме такої вартості, не наведено жодних розрахунків, за якими було визначено таку вартість, що свідчить про порушення вимог статті 55 МК України.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваних рішень відповідача.

Щодо карток відмови в прийнятті митних декларацій, суд зазначає наступне.

Картки відмови в прийнятті митних декларацій не мають самостійних юридичних підстав прийняття, і прийняті виключно у зв`язку з прийняттям відповідачем рішень про коригування митної вартості.

Таким чином, позовні вимоги про скасування карток відмови є похідними від позовних вимог про скасування рішень про коригування митної вартості і є способом захисту одного і того ж порушеного права - права позивача на розмитнення товару з визначенням митної вартості товару за першим методом.

Належність способу захисту у виді скасування карток відмови у митному оформленні товарів внаслідок визнання протиправними рішень про коригування митної вартості підтверджується висновками Верховного Суду, викладеними в постановах від 05.06.2020 у справі 820/1151/17, від 12.04.2018 у справі №820/2014/17, від 09.09.2020 у справі №400/3133/18.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності вчинених ним дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 257, 258, 262, 278 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" (, вул. Академіка Павлова, буд. 120, кв. 207, м. Харків, 61054) до Слобожанської митниці Держмитслужби (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) про визнання протиправним та скасування рішення, карток відмови - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001126/2 від 07.06.2021.

Визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00993, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000770/2 від 30.04.2021.

Визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00784, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/001233/2 від 30.06.2021.

Визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/01105, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Визнати протиправним і скасувати рішення Слобожанської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів UA807000/2021/000131/2 від 27.01.2021.

Визнати протиправною і скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA807170/2021/00089, видану Слобожанською митницею Держмитслужби.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Слобожанської митниці Держмитслужби (, вул. Короленка, буд. 16-Б, м. Харків, 61003) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ФЕНІКС-ЕКСПЕРТ" (, вул. Академіка Павлова, буд. 120, кв. 207, м. Харків, 61054) суму судового збору у розмірі 2275,24 грн. (дві тисячі двісті сімдесят п`ять гривень двадцять чотири копійки).

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 25 жовтня 2021 року.

Суддя Н.А. Полях