Справа № 320/4258/19
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2021 року № 320/4258/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко Н.Д., розглянувши у письмовому провадженні у м. Києві за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Акварелі ДевелопментХолдінг» до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача

До Київського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Акварелі Девелопмент Холдінг» (08133, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул.Освіти,19, прим.86, ) (далі - Позивач) з позовом до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул.Святошинська, буд.29, ) (далів - Відповідач), в якому просило суд:

визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 09 липня 2019 року, виданий начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області Галушко Сергієм Петровичем;

визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 2019-121/06-14 від 19 липня 2019 року, винесену начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області Галушко Сергієм Петровичем.

Свої вимоги Позивач обґрунтовує тим, що 19 липня 2019 року Відповідачем була винесена постанова про накладення штрафу правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 2019-121/06-14, відповідно до якої на Позивача накладено штраф у розмірі 72 252,00 грн.

На переконання Позивача, постанова про накладення штрафу є протиправно та підлягає скасуванню, оскільки винесена Відповідачем з порушенням вимог законодавства у сфері містобудування, а саме:1) акт перевірки містить недостовірні дані - про відмову представника Позивача від його підписання та отримання; а також протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складено 09 липня 2019 року у присутності представника Позивача, проте вказана особа мала зустріч із перевіряючим в інший день - 26 червня 2019 року; 2) постанова про накладення штрафу не містить інформації про обставини вчиненого порушення, а тільки зазначає про порушення «п.11 Постанови КМУ №466», яка є відсилочною до іншого нормативно-правового акту; 3) подання недостовірних даних Позивачем під час подання повідомлення про початок будівництва як підстава застосування до Позивача штрафу, не відповідає дійсності, оскільки будівля, розташована на земельній ділянці, належить Позивачу на праві власності, що підтверджується відповідними документами, а договір суборенди земельної ділянки зареєстровано у відповідному реєстрі речових прав на нерухоме майно; 4) припис про усунення порушення у сфері містобудівної діяльності містить вимогу про подання протягом місяця повідомлення про початок будівництва, але таке будівництво не розпочате та є правом, а не обов`язком Позивача.

Правовою підставою для звернення до суду Позивач зазначив вимоги: статті 19 Конституції України; пункт 23 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року № 244 (далі - Порядок накладення штрафів), щодо обов`язкового зазначення у постанові про накладення штрафу, серед іншого, обставин вчиненого порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; пункт 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» щодо відсутності факту надання Позивачем недостовірних даних у повідомленні про початок будівництва; частини четвертої статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» щодо права забудови земельної ділянки землекористувачем, а не його обов`язку.

Відповідач відзиву на позовну заяву до суду не надав, причини такого неподання суду не повідомив, тому суд вирішує справу за матеріалами, які в ній містяться.

Заяви та клопотання сторін

20 січня 2020 року до суду від представника Позивача надійшло клопотання про подальший розгляд справи у письмовому провадженні, яке задовольнив суд.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Згідно з частиною дев`ятою статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на зазначене суд вважав за можливе розглянути справу у порядку письмового провадження.

Процесуальні дії у справі

Ухвалою від 12 серпня 2019 року суд залишив позовну заяву без руху (а.с.90-91).

Ухвалою від 27 серпня 2019 року суд відкрив загальне позовне провадження в адміністративній справі та призначив судове засідання на 29 жовтня 2019 року (а.с.1-2).

Ухвалою від 20 січня 2020 року суд закрив підготовче провадження та призначив справі до судового розгляду по суті на 20 лютого 2020 року (а.с.104-195).

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю - зареєстрований 07.04.2011, основним видом економічної діяльності є: 41.20 - Будівництво житлових і нежитлових будівель, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.165).

Згідно зі Статутом ТОВ «Акварелі Девелопмент Холдінг», затвердженого рішенням єдиного учасника, рішення від 01.07.2019 № 01/07/19, основною метою діяльності Позивача є отримання прибутку за рахунок виробничої, підприємницької, комерційної та інших видів діяльності в різноманітних галузях господарювання і забезпечення на цій основі соціально-економічних потреб суспільства, зростання добробуту його учасників та працівників (п.5.1 Статуту) (а.с.167-178).

Відповідно до наказу відділу містобудування та архітектури Києво-Святошинської районної державної адміністрації Київської області від 10 квітня 2019 року № 17-09/29 «Про затвердження містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва» Позивача затверджено та включено до Реєстру містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва «Реконструкція торговельного центру з будівництвом автомобільної стоянки з об`єктами обслуговування по вул. Першотравнева, 26, м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області» за адресою: вулиця Ватутіна, місто Вишневе, Києво-Святошинського району як замовника (а.с.164).

Позивач надіслав до Відповідача Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/ про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - Повідомлення про початок будівництва) (а.с.106-110).

Згідно з Повідомленням про початок будівництва Позивач повідомляв про початок виконання будівельних робіт, визначених державними будівельними нормами, стандартами і правилами, а саме: реконструкція торговельного центру з будівництвом автомобільної стоянки з об`єктами обслуговування по вул. Першотравнева, 26, м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області (а.с.111).

Зі змісту Повідомлення про початок будівництва вбачається, що земельна ділянка використовується для будівництва на підставі Договору суборенди земельної ділянки № б/н від 24.02.20214, укладеного з Комунальним підприємством «Фонд сприяння залученню інвестицій у будівництво» Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (серія ЕАХ № 501692 від 27.02.2014, індексний № 18379377, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 24, кадастровий № :01:005:5006 (далі - Договір суборенди земельної ділянки)(а.с.107).

Відповідно до пункту 1.1 Договору суборенди земельної ділянки Комунальне підприємство «Фонд сприяння залученню інвестицій у будівництво» Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області (Орендар) надає, а Позивач (Суборендар) приймає у строкове платне користування земельну ділянку для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудованим закладом охорони здоров`я, площею 5,6000 га, кадастровий номер :01:005:5006, яка знаходиться за адресою: м. Вишневе, вул. Ватутіна, в межах населеного пункту (а.с.148-152).

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний № 18379377 (а.с.63-64) цільове призначення земельної ділянки за кадастровим номером :01:005:5006 - для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудованим закладом охорони здоров`я.

Повідомлення про часток будівництва було прийнято адміністратором ОСОБА_1 27 травня 2019 року (опис № 5091 прийняття документів (а.с.17).

Листом від 25 червня № ОХ-25/9/06-115 Відповідач повідомив Позивача про неможливість реєстрації Повідомлення про початок будівництва, оскільки, на його переконання, у ньому зазначені недостовірні дані, що було виявлено під час здійснення позапланової перевірки (а.с.112).

25 червня 2019 року Відповідачем було оформлене Направлення для позапланового заходу № 2019-121/06-14 (далі - Направлення на перевірку) на підставі пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011, а саме: необхідність проведення перевірки достовірних даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт (а.с.113).

Посадовою особою Відповідача 09 липня 2019 року складено Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 2019-121/06-14 (далі - Акт) (а.с.114-136).

Згідно з висновками, викладеними в Акті посадовими особами Відповідача, Позивач порушив статтю 24 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності» та пункт 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (а.с.132-133), що полягає в наступному.

До Відповідача 09.06.2019 року подано Повідомлення про початок будівництва, а саме: реконструкція торговельного центру з будівництвом автомобільної стоянки з об`єктами обслуговування по вул. Першотравнева, 26, м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області . Замовник будівництва - Позивач. Даний об`єкт знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :01:005:5006.

Відповідно до документів, наданих представником замовника, а саме витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (індексний номер 18379377), дана земельна ділянка має цільове призначення - для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудовано-прибудованим закладом охорони здоров`я.

Згідно з інформацією з Публічної кадастрової карти України, цільове призначення даної земельної ділянки - для колективного житлового будівництва.

Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Тобто забудовником надано неправдиві дані щодо наявності відповідної земельної ділянки для будівництва. Документів, що спростовують вищенаведене замовником будівництва на час здійснення перевірки надано не було.

Акт містить припис про те, що представник Позивача (за довіреністю) Стукан Наталія Петрівна від підпису Акту та отримання його примірника відмовилася (а.с.136).

07 липня 2019 року посадовою особою Відповідача - начальником відділу Галушко С.П. - складено Протокол № 2019-121/06-14 про порушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Протокол) (а.с.140-142), відповідно до якого виявлено наступне порушення: під час виїзду на об`єкт будівництва «Реконструкція торговельного центру з будівництвом автомобільної стоянки з об`єктами обслуговування» за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, м.Вишневе, вул. Першотравнева, 26, встановлено, що відповідно до документів, наданих представником замовника, а саме: витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (індексний номер 18379377), дана земельна ділянка має цільове призначення - для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудовано-прибудованим закладом охорони здоров`я.

Також згідно з інформацією з Публічної кадастрової карти України, цільове призначення даної земельної ділянки - для колективного житлового будівництва.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства. Тобто забудовником наведено недостовірні дані у поданому повідомленні щодо наявності для будівництва відповідної земельної ділянки (пункт 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт»).

Згідно зі змістом Протоколу відповідальність за встановлені правопорушення передбачена пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідно до змісту Протоколу розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 19 липня 2019 року на 14.00 (а.с.142).

На Протоколі міститься відмітка Відповідача про те, що представник Позивача від його підпису та отримання відмовився, а другий примірник відправлено поштою (а.с.142).

09 липня 2019 року начальником відділу Відповідача прийнято Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (далі - Припис) з вимогою подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримати дозвіл на виконання будівельних робіт на зазначеному об`єкті (строк виконання - один місяць) (а.с.137-138).

19 липня 2019 року начальником відділу Відповідача Галушко С.П. винесено постанову № 2019-121/06/14 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - Постанова), відповідно до якої Позивача визнано винним у вчинення правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 72 252,00 грн (а.с.144-145).

Суд оглянув документи, які не стосуються предмету спору, але в сукупності з іншими доказами сприяють встановленню дійсних обставин справи, а саме: план розташування земельної ділянки (а.с.153), кадастровий план на земельну ділянку (а.с.154), акт про погодження меж та приймання-передачі земельної ділянки (а.с.155), сертифікат відповідності закінченого будівництва серії ІУ № 64 (а.с.158), витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, індексний номер 75141573 (а.с.156-157), Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва № 17-18/24 «Реконструкція торговельного центру з будівництвом автомобільної стоянки з об`єктами обслуговування по вул. Першотравнева, 26, м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області (а.с.161-163).

Вказані правовідносини регулюються статтею 19 Конституції України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Земельним кодексом України, Законом України «Про землеустрій», Законом України «Про Державний земельний кадастр», Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Положенням про державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок контролю), Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі - Порядок накладення штрафів), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі - Порядок № 466), Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1141 (далі - Порядок ведення реєстру).

Не погоджуючись із діями Відповідача щодо винесення Постанови та Припису Позивач звернувся до суду з цим позовом.

Норми права, які застосував суд

Вимогами статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачено Конституцією України та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини першої статті 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» після набуття права на земельну ділянку та відповідно до її цільового призначення замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельним нормами, стандартами і правилами, з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю. Форма повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт врегульований Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (Порядок № 466).

Пунктом 13 Порядку № 466 визначено, що повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 та 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстр.

Відповідно до ч.1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Положення про державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальними, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (Порядок контролю).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (частина перша статті 41 «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 5 Порядку контролю).

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (частина перша статті 41 «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 7 Порядку контролю).

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (частина перша статті 41 «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 7 Порядку контролю).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком (пункт 16 Порядку контролю).

Згідно з пунктом 17 Порядку контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (пункт 19 Порядку контролю).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (пункт 20 Порядку контролю).

Відповідно до частини другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України (стаття 4 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»).

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», врегульовано Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.2995 № 244 (Порядок накладення штрафів).

Згідно до пунктом 10 Порядку накладення штрафів уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акту перевірки такого суб`єкта містобудування.

Пункт 23 Порядку накладення штрафів визначає вимоги до постанови про накладення штрафу: у постанові про накладення штрафу та постанові про закриття справи зазначаються: 1) посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка винесла постанову; 2) дата розгляду справи; 3) відомості про суб`єкта містобудування, щодо якого розглядається справа (для фізичних осіб - підприємців: прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання/реєстрації, місце роботи, посада, відомості про документ, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, орган, що його видав), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття такого номера), інші відомості; для юридичних осіб: найменування, місцезнаходження, код згідно з ЄДРПОУ, посада, прізвище, ім`я, по батькові керівника, інші відомості); 4)обставини, установлені під час розгляду справи; 5) нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; 6) положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; 7) прийняте у справі рішення. У постанові зазначаються порядок і строк її оскарження. Постанова підписується уповноваженою посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.

Відповідно до пункту 22 Порядку контролю та пункту 25 Порядку накладення штрафу постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Стаття 1 Закону України «Про землеустрій» визначає, що цільове призначення земельної ділянки - допустимі напрями використання земельної ділянки відповідно до встановлених законом вимог щодо використання земель відповідної категорії та визначеного виду цільового призначення.

Відповідно до частини першої статті 20 Земельного кодексу України при встановленні цільового призначення земельних ділянок здійснюється віднесення їх до певної категорії земель та виду цільового призначення. Відомості про цільове призначення земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру (частина четверта статті 20 Земельного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 193 Земельного кодексу України та статті 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах кордонів України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами.

До Державного земельного кадастру включаються відомості про земельні ділянки, зокрема про їх цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель) (стаття 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр»).

Відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, та обтяжень таких прав, регулюються Законом України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (Закон про реєстрацію).

Згідно зі статтею 4 Закону про реєстрацію державній реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) підлягає, зокрема, право постійного користування та право оренди (суборенди) земельної ділянки.

Порядок ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) визначає Кабінет Міністрів України (пункт 5 стаття 13 Закону про реєстрацію).

Порядок ведення Державного реєстру врегульовано Порядком ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1141 (далі - Порядок ведення реєстру).

Відповідно пункту 26 Порядку ведення реєстру у разі проведення державної реєстрації виникнення іншого речового права на нерухоме майно, відмінного від права власності, до спеціального розділу Державного реєстру прав вносяться відомості, передбачені пунктами 20, 22 і 23 цього Порядку.

Пунктом 20 Порядку ведення реєстру передбачено, що з метою проведення державної реєстрації виникнення права власності державний реєстратор вносить до запису про нерухоме майно (щодо земельної ділянки) такі відомості, як цільове призначення земельної ділянки.

Частина 2 статті 30 Закону України «Про Державний земельний кадастр» визначає, що державний реєстратор речових прав на нерухоме майно під час проведення державної реєстрації речових прав на земельні ділянки має безпосередній доступ та користується відомостями з Державного земельного кадастру в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» визначено, що кадастрова карта (план) - графічне зображення, що містить відомості про об`єкти Державного земельного кадастру.

Оцінка суду

Враховуючи вимоги статті 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 13 Порядку № 466 замовник може виконувати підготовчі роботи, визначені будівельним нормами, стандартами і правилами з повідомленням органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт шляхом надсилання рекомендованого листа з описом вкладення чи через електронний кабінет. Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру. А у разі подання повідомлення через електронний кабінет, внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні - в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів.

Таким чином, з аналізу змісту статті 35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 13 Порядку № 466 суд вбачає, що Повідомлення про початок будівництва здійснюється за заявницьким принципом шляхом внесення відповідної інформації в реєстр та не передбачає можливості реєструвального органу відмовити в такій реєстрації.

Як вбачається із матеріалів справи, Позивач надіслав до Відповідача Повідомлення про початок будівництва, саме: реконструкція торговельного центру з будівництвом автомобільної стоянки з об`єктами обслуговування по вул. Першотравнева, 26, м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області (а.с.106-110), яке було прийнято адміністратором ОСОБА_1 27 травня 2019 року (опис № 5091 прийняття документів (а.с.17).

Листом від 25 червня № ОХ-25/9/06-115 Відповідач повідомив Позивача про неможливість реєстрації Повідомлення про початок будівництва, оскільки, на його переконання, у ньому зазначені недостовірні дані, що було виявлено під час здійснення позапланової перевірки (а.с.112).

При цьому, Направлення на позапланову перевірку, на яку Відповідач посилається у вказаному вище листі, було оформлено 25 червня 2019 року (лист № 2019-121/06-14) у зв`язку із необхідністю проведення перевірки достовірних даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт (а.с.113), Акт складено 09 липня 2019 року (а.с.114-136). Таким чином, суд дійшов висновку що в листі Відповідач використав інформацію, яка не відповідає дійсності, оскільки позапланова перевірка на момент направлення листа ще не була проведена.

Враховуючи, що відмова у внесенні інформації про початок виконання підготовчих робіт, про початок виконання будівельних робіт Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком № 466 не передбачена, а також те, що позапланова перевірка Позивача здійснювалася та її результати оформлювалися після направлення Відповідачем листа, суд дійшов висновку, що Відповідач без належних правових підстав направив Позивачу листа про неможливість реєстрації Повідомлення про початок будівництва.

Щодо зазначення у Акті та Протоколі інформації про недостовірність даних стосовно земельної ділянки, на якій планувалося будівництво.

Позивач стверджує, що відомості, зазначені у Повідомленні про початок будівництва, зокрема щодо цільового призначення земельної ділянки, відповідають укладеному Договору суборенди земельної ділянки та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права.

Відповідач вказаної вище обставини не заперечив, не надіслав відповідні процесуальні документи з цього приводу до суду.

Суд, оцінюючи докази, що містяться у справі, чинне законодавство України із вказаного спірного питання, дійшов наступних висновків.

З огляду на вимоги частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» пункти 5 та 7 Порядку контролю державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Однією із підстав проведення позапланової перевірки є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів (частина перша статті 41 «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 7 Порядку контролю).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складаються: акт перевірки (пункт 16 Порядку контролю), протокол, видається припис із встановленням строку для усунення виявлених порушень, - у двох примірниках (пункти 17 та 19 Порядку контролю, пункт 10 Порядку накладення штрафів).

При цьому, у постанові про накладення штрафу, яка виготовляється у трьох примірниках (пункти 22 та 25 Порядку контролю) зазначаються, серед іншого, обставини, установлені під час розгляду справи; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення.

Як вбачається із матеріалів справи та зазначено вище, Посадовою особою Відповідача 09 липня 2019 року складено Акт (а.с.114-136) за результатами позапланової перевірки достовірності даних, наведених у Повідомленні про початок будівництва Позивача (направлення на перевірку а.с.113).

Згідно з висновками, викладеними в Акті посадовими особами Відповідача, Позивач порушив статтю 24 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності» та пункт 11 Порядку № 466 (а.с.132-133), що полягає в тому, що в Повідомленні про початок будівництва на земельній ділянці з кадастровим номером :01:005:5006 та витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права (індексний номер 18379377), дана земельна ділянка має цільове призначення - для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудовано-прибудованим закладом охорони здоров`я. Проте, згідно з інформацією з Публічної кадастрової карти України, цільове призначення даної земельної ділянки - для колективного житлового будівництва. Тобто Відповідачем зроблено висновок, що забудовником надано неправдиві дані щодо наявності відповідної земельної ділянки для будівництва.

Аналогічна інформація міститься в Протоколі (а.с.140-142), а в Постанові за результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Позивача на вказаній вище підставі визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 72 252,00 грн (а.с.144-145).

При цьому, матеріали справи містять копію Договору суборенди земельної ділянки, кадастровий номер :01:005:5006 (а.с.148-152) для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудованим закладом охорони здоров`я. Таке цільове призначення земельної ділянки підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права, індексний № 18379377 (а.с.63-64).

В той же час, що стосується суті виявленого Відповідачем порушення суд звертає увагу на норми статті 1 Закону України «Про землеустрій», частини першої та четвертої статті 20, статті 193 Земельного кодексу України, статей 1 та 15 Закону України «Про Державний земельний кадастр», які передбачають, що відомості про цільове призначення земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру

При цьому, аналізуючи вимоги статті 4 Закону про реєстрацію суд дійшов висновку, що право оренди (суборенди) земельної ділянки підлягає державній реєстрації прав із зазначенням у Державному реєстрі відповідно до пунктів 20 та 26 Порядку ведення реєстру запису про цільове призначення земельної ділянки.

Відповідно до частини другої статті 30 Закону України «Про Державний земельний кадастр» державний реєстратор речових прав під час проведення їх державної реєстрації має безпосередній доступ та користується відомостями з Державного земельного кадастру.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» визначено, що кадастрова карта (план) - графічне зображення, що містить відомості про об`єкти Державного земельного кадастру.

Із вищенаведеного суд дійшов висновку про те, що в Державному земельному кадастрі, в Державному реєстрі прав, а також в Публічній кадастровій карті України законодавець передбачив ідентичні відомості про цільове призначення земельної ділянки.

Суд оглянув Публічну кадастрову карту України стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :01:005:5006 та звертає увагу, що інформація щодо неї у вказаній карті розміщена наступна: тип власності: комунальна власність; цільове призначення: 02.02.Для колективного житлового будівництва для будівництва і обслуговування багатоквартирних житлових будинків із вбудовано-прибудованим закладом охорони здоров`я; проща: 5,6 га.

Отже, суд дійшов висновку, що інформація про цільове призначення земельної ділянки у документах, що зазначені у Повідомленні про початок будівництва, аналогічна інформації, розміщеній у Публічній кадастровій карті України.

Таким чином, інформація Відповідача, зазначена в Акті та Протоколі не відповідає дійсним обставинам справи, а висновки, зазначені у Протоколі, щодо порушення Позивачем вимог пункту 11 Порядку № 466, в наслідок чого його (Позивача) визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», є неправомірними. У зв`язку з цим суд визнає Постанову неправомірною та скасовує її.

Щодо протиправності Припису.

Позивач стверджує, що Припис Відповідача є протиправним, оскільки Позивачем не виконувалися роботи, про які Позивач намагався повідомити в Повідомленні про початок будівництва.

Відповідач вказаної вище обставини не заперечив, не надіслав відповідні документи з цього приводу до суду.

Суд, оцінюючи докази, що містяться у справі, чинне законодавство України із вказаного спірного питання, дійшов наступних висновків.

Як було зазначено вище, згідно з пунктами 17 та 19 Порядку контролю у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, видається у двох примірниках припис, у якому обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Матеріали справи містять інформацію про те, що 09 липня 2019 року начальником відділу Відповідача прийнято Припис з вимогою подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримати дозвіл на виконання будівельних робіт на зазначеному об`єкті (строк виконання - один місяць) (а.с.137-138).

При цьому, попередньо листом від 25 червня № ОХ-25/9/06-115 Відповідач повідомив Позивача про неможливість реєстрації Повідомлення про початок будівництва, оскільки, на його переконання, у ньому зазначені недостовірні дані, що було виявлено під час здійснення позапланової перевірки (а.с.112).

Отже, суд дійшов висновку, що Порядок контролю передбачає видання органом державного контролю припису у разі виявлення під час перевірки порушень законодавства, зокрема у сфері містобудівної діяльності.

Проте, Відповідач надіслав Позивачу листа з інформацією про неможливість реєстрації його Повідомлення про початок будівництва. Крім того, Позивач стверджує, що будівельні роботи згідно з Повідомленням про початок будівництва ним не розпочато. В свою чергу, Відповідач не спростував це твердження та не надав жодних документів, що його спростовують.

Отже, суд не вбачає в діях Позивача порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, а тому Припис є протиправним та підлягає скасуванню.

За вказаного вище правового врегулювання, повно і всебічно з`ясувавши обставини, на які посилався Позивач як на підставу своїх вимог, а Відповідач - заперечуючи проти них, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, надавши оцінку всім аргументам Позивача та Відповідача та доказам, що це підтверджують, суд дійшов висновку, що заявлені Позивачем вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається із матеріалів справи, Позивач сплатив судовий збір за подання адміністративного позову у сумі 3 842,00 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 3441 від 02.08.2019 (а.с.3).

У зв`язку з цим із Відповідача - Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області - на користь Позивача слід стягнути судовий збір у сумі 3 842,00 грн (оскільки позовні вимоги щодо нього задоволено судом) за рахунок його бюджетних асигнувань.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 09 липня 2019 року, виданий начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області Галушко Сергієм Петровичем.

Визнати протиправною та скасувати Постанову Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 2019-121/06-14 від 19 липня 2019 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м.Вишневе, вул.Святошинська, буд.29, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Акварелі Девелопмент Холдінг» (08133, Київська область, Києво-Святошинський район, м.Вишневе, вул.Освіти,19, прим.86, ) судовий збір у сумі 3 842 (три тисячі вісімсот сорок дві) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

повний текст рішення складено 26.10.2021

Суддя Панченко Н.Д.