Справа № 320/6324/21
Суддя: Щавінський В.Р.
Дата ухвалення: 2021-10-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

26 жовтня 2021 року Справа № 320/6324/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Щавінського В.Р., при секретарі судового засідання Ставничому Н.В., за участю: представника відповідача-1 - Лічман Л.В., представника відповідача-2 - Ткачук Я.О., у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження розглянувши заяву про залишення позову без розгляду в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Пропан-сервіс» до Головного управління Державної податкової служб у Хмельницькій області, Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Пропан-Сервіс» звернулось до суду з позовом до ГУ ДПС у Хмельницькій області, ГУ ДПС у Київській області з вимогою скасувати податкове повідомлення-рішення №000170509 від 26.11.2019, винесене Головним управлінням Державної податкової служби у Хмельницькій області.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.06.2021 позовну заяву залишено без руху.

22.06.2021 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

Протокольною ухвалою від 27.09.2021 суд вирішив подальший розгляд справи №320/6324/21 проводити у порядку письмового провадження.

Однак під час розгляду справи суд дійшов висновку про необхідність у встановленні обставин та заслуховуванні сторін, з метою повного та всебічного її розгляду, відповідно існує необхідність розгляду справи у судовому засіданні та ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.09.2021 ухвалив призначити судове засідання на 26.10.2021.

До суду від ГУ ДПС у Хмельницькій області надійшла заява про залишення даного позову без розгляду. На обґрунтування даної заяви, зазначив, що позивач у позові просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 26.11.2019 №000170509 на суму 250000,00 грн.

Зазначив, що вказане податкове повідомлення-рішення оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку. Рішенням ДПС України віл 07.02.2020 №4850/6/99-00-08-05-06-06 залишено без змін податкове повідомлення-рішення від 26.11.2019 №000170509 на суму 250000,00 грн., яке позивач отримав 11.02.2020.

Стверджує, що у відповідності до пп. 56.17.3 п. 56.17 ст. 56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику - 11.02.2020.

Вказав, що враховуючи вищезазначене, вбачається, що позивач звернувся з позовом до суду не лише після закінчення місячного строку для звернення до адміністративного суду, встановленого пунктом 56.19 статті 56 ПК України - лише 21.05.2021, але пропустив ще й шестимісячний строк, передбачений 1 частини 2 статті 122 КАС України.

Тому, відповідач-1 вважає, що дану позовну заяву слід залишити без розгляду, оскільки позивачем пропущенні строки на звернення до суду, які визначенні чинним законодавством.

Позивач про час, дату та місце проведення судового засідання належним чином повідомлений, явку свого представника не забезпечив, проте представник позивача на електрону адресу суду 26.10.2021 надіслав клопотання про розгляд справи без участі.

Представник відповідач-1 у судовому засіданні заяву про залишення позовної заяви без розгляду підтримав у повному обсязі, просив суд її задовольнити.

Представник відповідача-2 у судовому засіданні підтримав заяву відповідача-1 про залишення позовної заяви без розгляду, просив суд її задовольнити.

Крім того, представники відповідачів заявили клопотання про заміну відповідачів на правонаступників, а саме: відповідача-1 Головне управління Державної податкової служби у Хмельницькі області на Головне управління Державної податкової служби у Хмельницькі області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України та відповідача-2 Головне управління Державної податкової служби у Київській області на Головне управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України.

Протокольною ухвалою від 26.10.2021, суд ухвалив замінити відповідача-1 Головне управління Державної податкової служби у Хмельницькі області на правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Хмельницькі області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України та відповідача-2 Головне управління Державної податкової служби у Київській області на правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Київській області, як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України.

Дослідивши наявні у матеріалах справи докази та з`ясувавши обставини справи, заслухавши пояснення представників відповідачів, розглянувши заяву про залишення позову без розгляду, суд вважає, що даний адміністративний позов слід залишити без розгляду, виходячи з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленої о цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 4 статті 122 КАС України визначено, що якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Частина 1 статті 122 КАС України передбачає можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права в судовому порядку, є Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (в редакції, чинній на час виникнення між сторонами спірних відносин, далі - ПК України).

Статтею 56 ПК України визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів. Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку. Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу. Водночас пунктом 56.19 статті 56 ПК України, за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Враховуючи зазначене, строки звернення до суду після застосування досудового порядку вирішення спорів є коротшими, ніж звичайні строки. При цьому правові режими щодо оскарження податкових повідомлень-рішень і рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань та інших рішень контролюючих органів, що не пов`язані з їх нарахуванням, є різними в частині різної тривалості скорочених строків оскарження при попередньому використанні досудового порядку вирішення спору.

Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо обліку та реєстрації платників податків та удосконалення деяких положень» від 24.10.2013 №657-VІІ вносилися зміни до абзацу першого пункту 56.18 статті 56 ПК України шляхом виключення в ньому положення про нарахування грошового зобов`язання та поширення застосування спеціального тривалішого строку на оскарження будь-яких рішень контролюючих органів, з урахуванням строку давності, визначеного статтею 102 ПК України. В той же час до пункту 56.19 статті 56 ПК України аналогічні зміни не вносилися. Норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною нормою, яка регулює визначену її предметом групу правовідносин оскарження податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань.

Враховуючи зазначене, податкові повідомлення-рішення та інші рішення контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань, оскаржуються в судовому порядку протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження.

Відповідні правові висновки містяться у постановах Верховного Суду від 11.10.2019 по справі №640/20468/18 та від 25.10.2019 по справі № 640/20569/18.

Окрім того, у постанові судової палати Верховного Суду від 26.11.2020 по справі №500/2486/19 викладено наступний правовий висновок: «норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини 4 статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац 3 пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.».

Як вбачається з матеріалів справи, позивач в позові просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 26.11.2019 №000170509 на суму 250000,00 грн.

Вказане податкове повідомлення-рішення оскаржувалось позивачем в адміністративному порядку. Рішенням ДПС України віл 07.02.2020 № 4850/6/99-00-08-05-06-06 залишено без змін податкове повідомлення-рішення від 26.11.2019 №000170509 на суму 250000,00 грн., яке позивач отримав 11.02.2020, дане підтверджується скріншотом з АІС «Податковий блок», який наявний в матеріалах справи.

У відповідності до пп. 56.17.3 п. 56.17 ст. 56 ПК України процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику - 11.02.2020.

З врахуванням зазначеного, вбачається, що позивач звернувся з позовом до суду не лише після закінчення місячного строку для звернення до адміністративного суду, встановленого пунктом 56.19 статті 56 ПК України (21.05.2021, відповідно до штемпелю на конверті, зробленим відділення поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта»), але й пропустив шестимісячний строк, передбачений 1 частини 2 статті 122 КАС України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.04.2020 по справі №9901/601/19 (11-49заі20) висловила наступні правові висновки. Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Початок перебігу строків звернення до суду починається з часу, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те. що право на звернення до суду не є абсолютним чи безмежним, а може бути регламентованим. Поважними визнаються обставини, які об`єктивно є непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Також Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував. що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Право на доступ до суду «за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що змінюється в часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб» (рішення від 28.05.1985 у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства».

У рішенні від 14.12.2011 №19-рп/2011 Конституційний Суд України встановив, що положення ч.2 ст.55 Конституції України необхідно розуміти так, що конституційне право на оскарження в суді будь-яких рішень, дій чи бездіяльності всіх органів всіх органів державної влади, місцевого самоврядування, посадових і службових осіб гарантовано кожному; реалізація цього права забезпечується у відповідному виді судочинства і у порядку. визначеному процесуальним законом. Отже, конституційне право особи на звернення до суду кореспондує з обов`язком дотримуватися встановлених процесуальним законом механізмів (процедур).

Як вбачається із висновків, до яких дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 11.10.2019 по справі №640/20468/18, застосування скорочених строків звернення при використанні досудового врегулювання спорів у податкових правовідносинах зумовлено метою оперативного забезпечення настання правової визначеності для особи і суб`єкта владних повноважень. Це кореспондує з алгоритмом і строками адміністрування податків для забезпечення належного виконання конституційного податкового обов`язку.

Більш скорочені строки звернення до суду у разі попередньої реалізації досудових процедур полягають у забезпеченні наступності юрисдикційних проваджень (адміністративних і судових) та пов`язані з необхідністю мінімізувати часовий проміжок між досудовими процедурами та судовим провадженням.

Скорочення строку звернення не впливає на реалізацію особою права на судовий захист у зв`язку з достатністю часу на підготовку та оформлення правової позиції, ознайомленням з позицією контролюючого органу, залученням зк потреби консультантів у межах процедури адміністративного оскарження, в той час як скорочені строки забезпечують досягнення зазначеної мети й завдань функціонування податкової системи держави.

Також суд звертає увагу, що Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19) 18.06.2020 №731-IX пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» КАС України викладено в новій редакції: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Закон України №731-ІХ від 18.06.2020 набрав чинності з 17.07.2020. Таким чином, з 17.07.2020 не діють норми щодо продовження строків звернення до адміністративного суду на час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СОVID -19).

Відповідно до частини 3 статті 123 КАС У країни якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Позивачем у своїй заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, зокрема зазначає, що 27.07.2020 ухвалою Київського окружного адміністративного суду було повернуто позовну заяву ТОВ «Пропан-Сервіс» про скасування податкового повідомлення-рішення від 26.11.2019 за №000170509 у які вказано, що повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду, однак, повторно позивач звернувся до суду 21.05.2021, майже через рік після винесення судом ухвали про повернення.

Натомість, позивачем не надано жодних належних доказів наявності об`єктивних перешкод для звернення до адміністративного суду протягом встановленого строку, не наведено поважних обставин, які не залежали від його волевиявлення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами, що перешкоджали звернутись до суду в межах встановленого строку.

Крім того, позивач стверджує, що строк для зверхня платника податків до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення незалежно від застосування процедури його адміністративного оскарження становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено. Суд зазначає, що дане твердження спростовується вищенаведеним.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що у позивача була можливість оскаржити податкове повідомлення-рішення №000170509 від 26.11.2019 в межах визначеного загальними положеннями КАС України строку. Зокрема, позивач не надав до суд належних доказів на підтвердження того, що існували поважні причини для пропуску строку для звернення до суду з даною позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що даний адміністративний позов слід залишити без розгляду, оскільки позивачем пропущено строки на подачу даного позову, які визначенні КАС України.

Приписами п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених ч. 3 та ч. 4 ст. 123 цього Кодексу.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно з ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст. 122, 123, 205, 240, 243, 248 КАС України, суд, -

у х в а л и в:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Пропан-Сервіс» до Головного управління Державної податкової служб у Хмельницькій області, Головного управління Державної податкової служби у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №000170509 від 26.11.2019, винесеного Головним управлінням Державної податкової служби у Хмельницькій області в адміністративній справі №320/6324/21, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя Щавінський В.Р.

Дата виготовлення і підписання повного тексту ухвали 27.10.2021.