Справа № 380/18189/21
Суддя: Клименко Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-10-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

27 жовтня 2021 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Клименко О.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області про скасування висновку службової перевірки,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із вищевказаним адміністративним позовом, в якому просить:

- поновити ОСОБА_1 процесуальний строк на звернення до суду;

- скасувати висновок службової перевірки від 19 квітня 2006 року по факту документування гр. ОСОБА_1 паспортом громадянина України НОМЕР_1 та паспортом громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2 , складеного начальником відділення паспортної роботи та громадянства ВГІРФО УМВС України в Житомирській області ст. лейтенантом міліції Скомаровським В.Б.;

- судові витрати покласти на відповідача.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали, суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 161 КАС України, з огляду на таке.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У позовній заяві позивач зазначає, що у спірній ситуації він дізнався про оскаржуваний висновок лише в листопаді 2018 року, коли було знищено його паспорт НОМЕР_1 та відмовлено у видачі нового паспорта. Однак на той час позивач обрав способом захисту своїх прав оскарження дій Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області щодо внесення 21 грудня 2017 року відомостей в інформаційну систему «Недійсний документ» відносно паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Баранівським РВ УМВС України в Житомирській області 31 січня 2003 року на ім`я ОСОБА_2 та зобов`язання Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області видалити відомості з інформаційної системи «Недійсний документ» відносно паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Баранівським РВ УМВС України в Житомирській області 31 січня 2003 року на ім`я ОСОБА_1 . Після набрання рішенням суду, яким указані позовні вимоги задоволено повністю, законної сили позивач 06 травня 2020 року звернувся до територіального підрозділу ДМС м. Львова щодо оформлення паспорта громадянина України з безконтактним електронним носієм взамін паспорта зразка 1994 року (паспорт НОМЕР_1 , виданий Баранівським РВ УМВС України в Житомирській області 31 січня 2003 року), проте отримав відмову. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 03 березня 2021 року у справі № 380/5883/20 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 про визнання дій ГУ ДМС України у Львівській області щодо відмови у видачі паспорта громадянина України згідно його заяви від 06 травня 2020 року. Підставою для відмови у задоволенні позову слугувало те, що висновок службової перевірки не скасовано.

Позивач звертає увагу на те, що в межах розгляду справи № 1.380.2019.002075 вищезгаданий висновок та усі документи, що стали підставою для його прийняття, витребовувався, однак в Управлінні Державної міграційної служби України в Житомирській області оригінал цього висновку за 2006 рік та матеріали документування позивача паспортом громадянина України НОМЕР_1 відсутні. Також не надано належним чином засвідчених копій оскаржуваного висновку та документів, що стали підставою для його прийняття, на адвокатський запит від 01 вересня 2021 року № АЗ/01/09-21. Таким чином, зважаючи на те, що позивач не був ознайомлений з належним чином засвідченою копією оскаржуваного висновку та документами, що стали підставою для його прийняття, однак такі становлять перешкоду в отриманні ним нового паспорта громадянина України, просить суд поновити пропущений процесуальний строк звернення до суду.

Оцінюючи доводи позивача про поважність причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду, суддя враховує таке.

Відповідно до частини першої, абзацу першого частини другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, за загальним правилом перебіг строку звернення до адміністративного суду починається з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Предметом оскарження у цій справі є висновок службової перевірки по факту документуванню гр. ОСОБА_1 паспортом громадянина України та паспортом громадянина України для виїзду за кордон, складений 19 квітня 2006 року.

У позовній заяві позивач зазначає, що у спірній ситуації він дізнався про оскаржуваний висновок лише в листопаді 2018 року, коли було знищено його паспорт НОМЕР_1 та відмовлено у видачі нового паспорта.

Натомість, як слідує зі змісту рішення Баранівського районного суду Житомирської області від 17 липня 2015 року у справі № 273/829/15-ц (абзаци 11, 12 мотивувальної частини цього рішення) про оскаржуваний висновок позивач дізнався щонайменше у липні 2015 року.

З цим адміністративним позовом до суду позивач звернувся 22 жовтня 2021 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції Львівського окружного адміністративного суду вх. № 76871.

Таким чином, позивач пропустив встановлений абзацом першим частини другої статті 122 КАС України шестимісячний строк звернення з цим позовом до суду більш ніж на п`ять років.

Посилання позивача на те, що він обрав способом захисту своїх прав оскарження дій Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області щодо внесення 21 грудня 2017 року відомостей в інформаційну систему «Недійсний документ» відносно паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Баранівським РВ УМВС України в Житомирській області 31 січня 2003 року на ім`я ОСОБА_2 , та зобов`язання Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області видалити відомості з інформаційної системи «Недійсний документ» відносно паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Баранівським РВ УМВС України в Житомирській області 31 січня 2003 року на ім`я ОСОБА_1 (справа № 1.380.2019.002075), як на підставу для визнання поважними причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду, суд оцінює критично.

Адже поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. В той же час, правові наслідки обрання способу захисту порушеного права завжди є результатом суб`єктивних дій самого позивача, а не об`єктивно існуючими обставинами, які не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом до суду чи пов`язані з дійсно істотними труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що перешкоджають особі вчасно реалізувати своє право на судовий захист.

Більше того, зважаючи на те, що, як уже було зазначено вище, про оскаржуваний висновок позивач дізнався щонайменше у липні 2015 року з рішення Баранівського районного суду Житомирської області від 17 липня 2015 року у справі № 273/829/15-ц, то на момент звернення з позовом до суду про оскарження дій Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області (справа № 1.380.2019.002075), яке мало місце у квітні 2019 року, строк звернення до суду щодо оскарження висновку службової перевірки від 19 квітня 2006 року уже був пропущений позивачем на той час більш ніж на 3 роки.

Також не заслуговують на увагу покликання позивача на те, що він не був ознайомлений з належним чином засвідченою копією оскаржуваного висновку та документами, що стали підставою для його прийняття, як на підставу для визнання поважними причин пропуску строку звернення з цим позовом до суду, оскільки, як уже було зазначено вище, перебіг строку звернення до адміністративного суду починається саме з дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла та повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Таким чином, ключовим у питанні строку звернення з позовом до суду для захисту своїх прав є саме факт обізнаності особи про те, що її права порушені, зокрема, індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень.

Відсутність у позивача належним чином засвідченої копії оскаржуваного індивідуального акта суб`єкта владних повноважень не є перешкодою для звернення з позовом до суду про визнання такого акта протиправним чи його скасування, про що імперативно свідчить норма частини 6 статті 161 КАС України, згідно із якою до заяви про визнання індивідуального акта протиправним додається також оригінал або копія оспорюваного акта або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта клопотання про його витребування.

За таких обставин, не звернення особи, яка вважає, що її права порушені, з відповідним позовом до суду з мотивів не ознайомлення з належним чином засвідченою копією оскаржуваного індивідуального акта суб`єкта владних повноважень не може бути підставою для визнання поважними причин пропуску строку звернення з позовом до суду.

З огляду на викладене вище, суд визнає неповажними причини пропуску позивачем строку звернення з цим позовом до суду, які наведені у позовній заяві.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу необхідно надати суду заяву (клопотання) щодо поновлення строку звернення з цим позовом до суду, із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248, 256, 294, п.3 Розділу VI Прикінцевих положень КАС України, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення з цим позовом до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області про скасування висновку службової перевірки залишити без руху.

Особі, що звернулася із позовною заявою встановити в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали усунути недоліки, у спосіб: подання заяви (клопотання) щодо поновлення строку звернення з цим позовом до суду, із зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Процесуальні строки, встановлені цією ухвалою, можуть бути продовжені судом за заявою особи відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала в апеляційному порядку окремо не оскаржується.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Клименко О.М.