Справа № 460/5532/21
Суддя: Н.С. Гудима
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
20 жовтня 2021 року м. Рівне №460/5532/21
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Гудими Н.С., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом
Головного управління Державної податкової служби у Рівненській області
доКвартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне
про стягнення заборгованості,
Керівник Рівненської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Головного управління Державної податкової служби у Рівненській області звернулося до суду з позовом до Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне про стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу по земельному податку в розмірі 3171174,72 грн з рахунків, відкритих у банківських установах.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що станом на дату подання позовної заяви у Квартирно-експлуатаційного відділу м.Рівне існує заборгованість зі сплати земельного податку в сумі 3171174,72 грн. При цьому, вказано, що Державна податкова служба України та Головне управління ДПС у Рівненській області самостійно не здійснюють захист свого порушеного права, що є підставою для звернення керівника Рівненської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері з даним позовом до суду.
Ухвалою суду від 31.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
25.08.2021 на адресу суду надійшов відзив на позов, у якому відповідач заперечив щодо задоволення позовних вимог та вказав на відсутність повноважень прокурора на звернення до суду з цим позовом.
Дослідивши зміст позовної заяви, долучених до матеріалів справи доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п.1 ч.1 ст.240 КАС України, з огляду на таке.
Згідно із частинами третьою, четвертою статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
Таким чином, прокурор у визначених Законом випадках має право на представництво інтересів держави, якщо таке представництво належним чином обґрунтоване, проте не на представництво інтересів суспільства в цілому.
Тобто, підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.
Відповідно до статті 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Законом, який, окрім іншого, визначає повноваження прокурора з виконання покладених на нього функцій, зокрема, стосовно представництва прокурором інтересів держави в суді, є Закон України «Про прокуратуру».
Згідно з частинами першою, третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор вправі представляти інтереси громадянина або держави в суді, представництво яких полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Наявність таких повноважень обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Системний аналіз вказаних норм дає підстави для висновку, що прокурор як посадова особа державного правоохоронного органу з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій вправі звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави, але не на загальних підставах, право на звернення за судовим захистом яких гарантовано кожному (стаття 55 Конституції України), а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.
Чинне законодавство не дає переліку випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак встановлює оцінні критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво є можливим. Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Існування інтересу і необхідність його захисту має базуватися на справедливих підставах, які мають бути об`єктивно обґрунтовані (доведені) і переслідувати законну мету. Право на здійснення представництва інтересів держави у суді не є статичним, тобто не має обмежуватися тільки визначенням того, у чиїх інтересах діє прокурор, а спонукає і зобов`язує обґрунтовувати існування права на таке представництво або, інакше кажучи, пояснити (показати, аргументувати), чому в інтересах держави звертається саме прокурор, а не органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, які мають компетенцію на звернення до суду, але не роблять цього. Знову ж таки, таке обґрунтування повинно базуватися на підставах, за якими можна виявити (простежити) інтерес того, на захист кого відбувається звернення до суду, і водночас ситуацію в динаміці, коли суб`єкт правовідносин, в інтересах якого діє прокурор, неспроможний сам реалізувати своє право на судовий захист.
Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити й описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а виокремити ті ознаки, за якими його можна віднести до виняткового випадку, повинен зазначити, що відбулося порушення або існує загроза порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.
Висновки аналогічного змісту викладені, зокрема у постанові Верховного Суду від 19 серпня 2021 року у справі № 260/1831/20.
Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.
Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, зокрема, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Верховний Суд звернув увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Велика Палата Верховного Суду зазначила, що наведені вище положення законодавства регламентують порядок та підстави здійснення прокурором процесуального представництва держави в суді в межах правил участі в судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Як свідчать матеріали справи, прокурор на обґрунтування необхідності захисту порушених інтересів держави та підстав для звернення до суду посилався на неналежність, на його думку, вжитих Державною податковою службою України та Головним управлінням ДПС в Рівненській області заходів до стягнення у судовому порядку податкового боргу.
Суд зазначає, що Головне управління ДПС у Рівненській області є органом державної влади, уповноваженим здійснювати організацію та контроль за сплатою податків, зборів, платежів платником податків і повноваження якого на звернення до суду із позовом про стягнення податкового боргу прямо визначені Податковим кодексом України.
Отже, функції щодо захисту інтересів держави, про які йдеться в позовній заяві, належать, передусім, до компетенції Головного управління ДПС у Рівненській області, як уповноваженого державою органу в межах спірних правовідносин, що має право самостійно звернутися до суду.
За приписами підпунктів 14.1.156 та 14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк); а податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
В силу вимог п.54.1 ст.54 Податкового кодексу України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою
Враховуючи вимоги п.56.11 ст.56 Податкового кодексу України, грошове зобов`язання, самостійно визначене платником податків, не підлягає оскарженню.
Згідно з п.57.3 ст.57 Податкового кодексу України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 п.54.3 ст.54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.
Строки стягнення податкового боргу, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання визначені п.102.4 ст.102 Податкового кодексу України, відповідно до якого у разі, якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу.
Суд зауважує, що контролюючі органи мають право, зокрема, звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини (п.п. 20.1.34 п.20.1 ст.20 Податкового кодексу України). Водночас, слід зазначити, що вказане право, з урахуванням положень ст.102 Податкового кодексу України, може бути реалізоване податковим органом протягом наступних 1095 календарних днів.
За правовою позицією, наведеною у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.
Враховуючи викладене та беручи до уваги ту обставину, що податковий борг в сумі 3171174,72 грн. набув статусу узгодженого у березні 2021 року, а Головне управління ДПС у Рівненській області, як уповноважений на те орган, має право звернутись до суду з позовом про стягнення податкового боргу протягом наступних 1095 календарних днів, то звернення прокурора із позовом в інтересах держави в особі Головного управління ДПС у Рівненській області у травні 2021 року відбулося без достатніх правових підстав, встановлених вимогами ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру».
Отже, звернувшись до суду без передбачених законом підстав, прокурор перебрав на себе функції іншого державного органу - Головного управління ДПС у Рівненській області.
При цьому, доводи позивача про невжиття податковим органом до боржника належних та вичерпних заходів, спрямованих на забезпечення погашення податкової заборгованості у судовому порядку, з огляду на що останній вбачає підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах, є помилковими, оскільки уповноважений орган має достатньо часу для реалізації права на звернення до суду щодо стягнення податкового боргу, і матеріали справи не містять жодних доказів відсутності цього наміру або неможливості такого звернення у межах визначених законом строків.
Суд враховує, що відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, у розумінні п.7 ч.4 ст.169 КАС України має наслідком повернення позовної заяви позивачеві, однак такі процесуальні дії суд може вчиняти лише на стадії відкриття провадження.
Водночас, якщо відповідні обставини виявлено судом на стадії судового розгляду або після ухвалення судового рішення, то процесуальним наслідком відсутності підстав для здійснення представництва інтересів держави є залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п.1 ч.1 ст.240 КАС України.
Висновки аналогічного змісту щодо процесуальної можливості залишення позовної заяви без розгляду в справах, провадження у яких відкрито за відсутності підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави, викладені Верховним Судом у постанові від 25 червня 2021 року у справі №420/26/20.
За встановлених в ході судового розгляду обставин, суд дійшов висновку про відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави з цим позовом, а отже позовну заяву слід залишити без розгляду.
Керуючись статтями 240, 241, 256, 295 КАС України, суд
У Х В А Л И В :
Позовну заяву Керівника Рівненської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері в інтересах держави в особі Головного управління Державної податкової служби у Рівненській області до Квартирно-експлуатаційний відділ м.Рівне про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення її повного тексту безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повну ухвалу складено 20.10.2021.

Суддя Н.С. Гудима