Справа № 640/29405/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про виправлення описки

20 жовтня 2021 року м. Київ № 640/29405/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Вєкуа Н.Г., при секретарі судового засідання Ус М.С., за участі: представника позивача - Петрика М.М., представника відповідача - Гелецького П.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України

про поновлення на роботі,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, в якому просила:

- визнати протиправними дії Міністерства юстиції України щодо повідомлення її про наступне вивільнення на підставі п. 1 ч.1 ст. 87 Закону України "Про державну службу";

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України від 01.10.2020 №3039/к "Про звільнення" в редакції наказу Міністерства юстиції України від 19.10.2020 №3185/к;

- поновити її на посаді начальника відділу судового забезпечення з питань державної реєстрації та нотаріату Управління судового забезпечення суміжних правових інститутів Департаменту з питань судової роботи Міністерства юстиції України з 19.10.2020;

- зобов`язати Міністерство юстиції України запропонувати їй, з урахуванням кваліфікаційних вимог, всі посади в Міністерстві юстиції України державної служби категорії "Б" та "В", вакантні станом на день видання наказу про її поновлення;

- стягнути з Міністерства юстиції України на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 березня 2021 адміністративний позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України від 01.10.2020 №3039/к "Про звільнення" в редакції наказу Міністерства юстиції України від 19.10.2020 №3185/к, поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника відділу судового забезпечення з питань державної реєстрації та нотаріату Управління судового забезпечення суміжних правових інститутів Департаменту з питань судової роботи Міністерства юстиції України з 19.10.2020 або на рівнозначній посаді в Міністерстві юстиції України та стягнуто з Міністерства юстиції України на її користь середній заробіток за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення в розмірі 204 367, 28 грн. В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду міста Києва від 28.07.2021 року рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 березня 2021 року - змінено в мотивувальній частині та доповнено абзац третій резолютивної частини рішення висловом: "або нижчій посаді (за її згодою)". В іншій частині рішення суду залишено без змін.

08 вересня 2021 року до суду надійшла заява ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року зазначивши в пункті 4 рішення суму " 484 668,08 грн" замість " 204 367,28 грн".

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29.09.2021 року призначено заяву ОСОБА_1 про внесення виправлень у судове рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року до судового розгляду в судовому засіданні.

Відповідач надав суду заперечення на заяву ОСОБА_1 , в яких просив відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_1 .

Також, в судовому засіданні представником Міністерства юстиції України подано заяву про виправлення арифметичних помилок, в якій останній просить суд виправити арифметичну помилку у рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року у справі №640/29405/20 зазначивши, що на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення в розмірі 167 840,40 грн.

Від позивача надійшли додаткові пояснення по справі, в яких наголошено на тому, що подання додаткових доказів та їх дослідження вже після ухвалення рішення по суті судами першої та апеляційної інстанції, процесуальний закон не передбачає.

В судовому засіданні 20 жовтня 2021 року представник позивача просив задовольнити заяву ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року зазначивши в пункті 4 рішення суму " 484 668,08 грн" замість " 204 367,28 грн".

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував щодо задоволення заяви позивача, просив задовольнити заяву Міністерства юстиції України про виправлення арифметичних помилок в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року зазначивши, що на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню середній заробіток за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення в розмірі 167 840,40 грн.

У судовому засіданні 20 жовтня 2021 року на підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України проголошено вступну та резолютивну частину ухвали.

Розглянувши заяву про виправлення помилки, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1-2 ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

За загальним правилом судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вищевказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився. Якщо такі помилки наявні у висновку експерта або в письмових доказах, такі помилки судом не виправляються.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Суд звертає увагу на те, що підставами для внесення виправлень у судові рішення є описка або очевидна арифметична помилка.

Виходячи з правової позиції Верховного Суду України, суд може виправити лише ті описки або арифметичні помилки, яких він сам припустився.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду по справі №818/2/14 від 18.02.2020.

Отже, підставами для внесення виправлень у судові рішення є описка або очевидна арифметична помилка.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 встановлено, що середньоденна заробітна плата Позивача складає 1 965,07 грн.

Зазначена сума отримана Окружним адміністративним судом м. Києва у результаті наступного розрахунку: суми виплат за два останні місяці, які передували звільненню: 54 203,61 грн. - за серпень та 28 329,68 грн. - за вересень, поділене на кількість відпрацьованих робочих днів, які складають 42 дні:(54 203,61 +28 329,68)/42.

В рішенні суду допущено арифметичну помилку при розрахунку кількості днів вимушеного прогулу, а саме зазначено, що у серпні 2020 кількість днів вимушеного прогулу складає 1 робочий день , вересень 2020 року - 21 робочий день.

Відповідно до абзацу другого пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100, суми нарахованої заробітної плати враховуються у тому місяці, за який вони нараховані та у розмірах, в яких вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Згідно з матеріалами судової справи, до відзиву на позовну заяву Міністерством додано інформацію щодо нарахованої та виплаченої заробітної плати ОСОБА_1 .

Так, з даної інформації вбачається, що за серпень 2020 року Позивачу нараховано 67 333,68 грн. та виплачено 54 203,61 грн., кількість відпрацьованих робочих днів - 1, За вересень Позивачу нараховано 35 192,15 грн. та виплачено 28 329,68 грн., кількість відпрацьованих робочих днів - 21.

Таким чином, суд погоджується з тим твердженням заявника, що судом помилково зазначено про 42 відпрацьовані робочі дні.

Зазначені обставини призвели до арифметичної помилки при розрахунку середньоденної заробітної плати, а відповідно і суми коштів середнього заробітку за час вимушеного прогулу з моменту звільнення до дати ухвалення рішення суду по суті, що є істотними обставинами.

При цьому, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною другою статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про оплату праці» порядок обчислення середньої заробітної плати працівника у випадках, передбачених законодавством, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Так, згідно з пунктом 2 розділу II Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 (далі - Порядок №100) обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки.

Працівникові, який пропрацював на підприємстві, в установі, організації менше року, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактичний час роботи, тобто з першого числа місяця після оформлення на роботу до першого числа місяця, в якому надається відпустка або виплачується компенсація за невикористану відпустку. ( Абзац другий пункту 2 із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 1398 ( 1398-99-п ) від 30.07.1999).

У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. ( Абзац третій пункту 2 із змінами, внесеними згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 1266 ( 1266-2001- п ) від 26.09.2001).

Відповідно до пункту 4 розділу III Порядку № 100 при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження згідно з чинним законодавством, не враховуються: а) виплати за виконання окремих доручень (одноразового характеру), що не входять в обов`язки працівника (за винятком доплат за суміщення професій і посад, розширення зон обслуговування або виконання додаткових обсягів робіт та виконання обов`язків тимчасово відсутніх працівників, а також різниці в посадових окладах, що виплачується працівникам, які виконують обов`язки тимчасово відсутнього керівника підприємства або його структурного підрозділу і не є штатними заступниками); б) одноразові виплати (компенсація за невикористану відпустку, матеріальна допомога, допомога працівникам, які виходять на пенсію, вихідна допомога тощо); в) компенсаційні виплати на відрядження і переведення (добові, оплата за проїзд, витрати на наймання житла, підйомні, надбавки, що виплачуються замість добових); г) премії за винаходи та раціоналізаторські пропозиції, за сприяння впровадженню винаходів і раціоналізаторських пропозицій, за впровадження нової техніки і технології, за збирання і здавання брухту чорних, кольорових і дорогоцінних металів, збирання і здавання на відновлення відпрацьованих деталей машин, автомобільних шин, введення в дію виробничих потужностей та об`єктів будівництва (за винятком цих премій працівникам будівельних організацій, що виплачуються у складі премій за результати господарської діяльності); д) грошові і речові винагороди за призові місця на змаганнях, оглядах, конкурсах тощо; е) пенсії, державна допомога, соціальні та компенсаційні виплати;

є) літературний гонорар штатним працівникам газет і журналів, що сплачується за авторським договором; ж) вартість безплатно виданого спецодягу, спецвзуття та інших засобів індивідуального захисту, мила, змивних і знешкоджувальних засобів, молока та лікувально-профілактичного харчування; з) дотації на обіди, проїзд, вартість оплачених підприємством путівок до санаторіїв і будинків відпочинку; и) виплати, пов`язані з ювілейними датами, днем народження, за довголітню і бездоганну трудову діяльність, активну громадську роботу тощо; і) вартість безплатно наданих деяким категоріям працівників комунальних послуг, житла, палива та сума коштів на їх відшкодування; ї) заробітна плата на роботі за сумісництвом (за винятком працівників, для яких включення її до середнього заробітку передбачено чинним законодавством); й) суми відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; к) доходи (дивіденди, проценти), нараховані за акціями трудового колективу і вкладами членів трудового колективу в майно підприємства; л) компенсація працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати, (пункт 4 доповнено підпунктом "л" згідно з постановою Кабінету Міністрів України № 1398 ( 1398-99-п ) від 30.07.1999 ) При обчисленні середньої заробітної плати за останні два місяці, крім перелічених вище виплат, також не враховуються виплати за час, протягом якого зберігається середній заробіток працівника (за час виконання державних і громадських обов`язків, щорічної і додаткової відпусток, відрядження тощо) та допомога у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю.

При цьому, згідно з пунктом 5 розділу IV Порядку №100 нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.

Відповідно до пункту 8 розділу IV Порядку №100 нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Відповідно до довідки Міністерства юстиції України № 16-42/248 від 11.10.2021 про розмір середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 , станом на 19.10.2020, обчисленої відповідно до вимог Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №100 від 08.02.1995 Позивачем було відпрацьовано 22 робочих дні за вересень та серпень 2020 року.

Середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 згідно довідки № 16-42/248 від 11.10.2021 складає 1613,85 грн (одна тисяча шістсот тринадцять гривень 85 копійок).

Час вимушеного прогулу Позивача у період з 19.10.2020 по 17.03.2021 становить 104 робочих днів, а тому стягненню на її користь підлягає середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 167 840,40 грн. (104 р.д. х 1613,85 грн.).

Суд звертає увагу, що зазначена описка є технічною, яка не впливає на зміст встановлених обставин та висновків суду, а тому підлягає виправленню у встановленому законом порядку.

За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність задоволення заяви представника Міністерства юстиції України про виправлення допущеної описки в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва по справі № 640/29405/20 від 17.03.2021 року.

Керуючись ст. 243, 248, 253 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року зазначивши в пункті 4 рішення суму " 484 668,08 грн" замість " 204367,28 грн" відмовити.

Заяву представника Міністерства юстиції України про виправлення арифметичних помилок /описок в рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.03.2021 року задовольнити.

Внести виправлення до абзацу 5 сторінки 9 рішення Окружного адміністративного суду міста Києва по справі № 640/29405/20 від 17.03.2021, а саме: "Число відпрацьованих робочих днів за серпень-вересень 2020 року складає 42 робочі дні.." шляхом виправлення кількості днів з 42 робочих днів на 22 робочі дні.

Внести виправлення до абзацу 4 резолютивної частини рішення Окружного адміністративного суду міста Києва по справі № 640/29405/20 від 17.03.2021 шляхом зазначення правильної суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день ухвалення судового рішення, а саме 167 840,40 грн. замість помилково зазначеної 204 367, 28 грн.

Ухвала є невід`ємною частиною тексту рішення Окружного адміністративного суду міста Києва по справі № 640/29405/20 від 17.03.2021.

Ухвалу направити сторонам.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України і може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний тест ухвали складено та підписано 25.10.2021 року.

Суддя Н.Г. Вєкуа