Справа № 640/29941/20
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 серпня 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайап» до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «Авіакомпанія Скайап» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві про скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 серпня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, Головне управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремлений підрозділ ДПС звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити повністю. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно з ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши наявні докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Судом першої інстанції встановлено, що з 22.09.2020 року по 16.10.2020 року відповідно до п.200.10 ст.200 розділу V Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ, зі змінами та доповненнями, в порядку статті 76 розділу II Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Авіакомпанія Скайап» (поточна назва ТОВ «Авіакомпанія Скайап») з питань достовірності нарахування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за серпень 2020 року (податкова декларація з ПДВ від 21.09.2020 року) , задекларованої у розмірі 412 887 613,00 грн. за ставкою 0% від сум відображених в ЄРПН.

За результатами камеральної перевірки складено акт від 16.10.2020 року №919/26-15-43-02/41403314, згідно з висновком якого камеральною перевіркою встановлено порушення ТОВ «Авіакомпанія Скайап» п.187.1 ст.187, п.200.4 ст.200 ПК України та вимог Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №21 від 28.01.2016 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 січня 2016 року за №159/28289 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 25 травня 2016 року №503), у зв`язку з чим встановлено відсутність права на отримання заявленої суми бюджетного відшкодування на рахунок платника у банку за серпень 2020 у розмірі 936 711,00 грн.

Виявивши технічні помилки, що містилися у декларації з податку на додану вартість за серпень 2020 року від 21.09.2020 року, позивач направив до контролюючого органу уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку із виявленням самостійно виявлених помилок з уточнюючим розрахунком суми бюджетного відшкодування (ДЗ) до декларації за серпень 2020 року.

Тобто платник податків, фактично до отримання акту камеральної перевірки від 16.10.2020 року №919/26-15-43-02/41403314 та податкового повідомлення-рішення №2 від 10.11.2020 року, самостійно виявив та виправив помилки, які були допущені у декларації з податку на додану вартість за серпень 2020 року та які стали підставою для твердження про відсутність права на бюджетне відшкодування у розмірі 936 711,00 грн., шляхом направлення до контролюючого органу 21.09.2020 року уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку із виявленням самостійно виявлених помилок з уточнюючим розрахунком суми бюджетного відшкодування (ДЗ) до декларації за серпень 2020 року, який було прийнято контролюючим органом.

Листом ГУ ДПС у м. Києві від 06.11.2020 року № 139/Ж12/26-15-04-02-14 «Щодо результатів розгляду заперечень до акту камеральної перевірки від 16.10.2020 року №919/26-15-43-02/41403314» позивача було повідомлено, що заперечення розглянуті, було враховано уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку із виправленням самостійно виявлених помилок до декларації за серпень 2020 року, в якому усунуто порушення, що встановлено актом камеральної перевірки, а саме: відсутність права на отримання заявленої суми бюджетного відшкодування у розмірі 936 711,00 грн.

Разом з цим, у листі вказано, що платником не подано жодного підтверджуючого документу фактичної сплати отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України відповідно до вимог п.200.4 ст.200 ПК України. Аналогічне відображене в акті камеральної перевірки від 16.10.2020 року ( п.3.5).

Як вбачається з матеріалів справи платіжне доручення від 25.06.2020 року №12113 на суму 12 034 368,00 грн. (признач платежу 350;41403314; передоплата за митне оформлення) не прийнято контролюючим органом до уваги та спростовує вище наведене щодо відсутності фактичної сплати отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України відповідно до вимог п.200.4 ст.200 ПК України.

Податковим повідомленням-рішенням, прийнятим ГУ ДПС від 10.11.2020 року №2, визначено суму, на яку відмовлено у праві на отримання бюджетного відшкодування в розмірі 936 711,00 грн. по податковій декларації з податку на додану вартість за серпень 2020 року.

Позивач, не погоджуючись із прийнятим рішенням відповідача, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (підпункт 75.1.1 статті 75 Податкового кодексу України).

Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (пункт 76.1 статті 76 Податкового кодексу України).

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу (пункт 76.2 статті 76 Податкового кодексу України).

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Отже, камеральна перевірка є окремим самостійним видом перевірок і не належить ні до планових, ні до позапланових.

Відповідно до пункту 50.1 статті 50 Податкового кодексу України (у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Зазначена норма зобов`язує платника податку надіслати до контролюючого органу уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою уточнюючого розрахунку, чинного на час подання, або виправити помилку шляхом відображення уточнюючих показників у складі поточної декларації за будь-який наступний податковий період.

Пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України визначено, що платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.

Отже, пунктом 50.2 статті 50 Податкового кодексу України встановлено обмеження щодо подачі уточнення показників поданої звітності лише у разі проведення документальної планової або позапланової перевірки.

Тому у випадках отримання акта камеральної перевірки щодо певної податкової декларації платник податків не обмежений у праві подати уточнюючий розрахунок до цієї декларації.

Таким чином, після проведення камеральної перевірки і до прийняття контролюючим органом податкового повідомлення-рішення за наслідками такої перевірки платник має право подавати уточнюючі розрахунки, а контролюючий орган, приймаючи відповідне податкове повідомлення-рішення за наслідками такої камеральної перевірки, повинен встановити дійсний обов`язок платника зі сплати податку з урахуванням даних уточнюючого розрахунку.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки платником податків відкориговані дані по декларації за серпень 2020 року шляхом подання уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань до моменту прийняття податкового повідомлення-рішення.

Вищевказана позиція суду узгоджується із висновками Верховного Суду від 13.06.2019 року у справі № 820/5299/17.

Таким чином, позовні вимоги позивача до ГУ ДПС у м. Києві про скасування податкового повідомлення - рішення є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, як відокремленого підрозділу ДПС залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 серпня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Чаку Є.В.