Справа № 640/9988/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/9988/20 Суддя (судді) першої інстанції: Шевченко Н.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

при секретарі - Поляновській О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИЛА:

У травні 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» яким просило застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», розташованого за адресою: вул. Антоновича 127 у Голосіївському районі м. Києва, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити до повного

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року адміністративний позов задоволено частково:

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України», розташованого за адресою: вул. Антоновича 127 у Голосіївському районі м. Києва, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити до повного усунення наступних порушень, зазначених в акті перевірки від 16 вересня 2020 року № 391:

- 1) у віконних отворах сходових кліток будівлі фрамуги для димовидалення виконані таким чином, що відчинення з рівня сходової площадки неможливе, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановленого законодавством, чинним на момент початку використання об`єкта;

- 4) коридори будівлі, які не мають природного освітлення не обладнані системою протидимного захисту відповідно до ДБН В. 2.5-56;

- 5) система автоматичного водяного пожежогасіння не утримується в постійній готовності до виконання роботи (знаходиться у ручному режимі).

Обов`язок опечатати та відімкнути від джерел електроживлення покласдено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Акціонерним товариством «Державний експортно-імпортний банк України» порушень вимог пожежної та техногенної безпеки покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

У задоволення позовних вимог в іншій частині відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року в частині задоволення позовних вимог.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що судом не було повно та всебічно з`ясовано обставини справи, не надано оцінки всім аргументам Банку, а також допущено неправильне застосування норм матеріального справа в сфері техногенної та пожежної безпеки.

Апелянт наголосив, що положення п. 22 р. ІІ пп. пп. 2.23 та 2.37 р. ІІІ ППБУ, на які посилається позивач у позові та акті перевірки не містять жодних приписів щодо необхідності виконання віконних отворів таким чином, щоб вони відчиняли з рівня сходової площадки, водночас суд безпідставно застосував до оцінки факту наявності правопорушення правові приписи, що не діяли на момент виникнення правовідносин, оскільки будівля прийнята в експлуатацію 30 березня 1998 року, актом готовності об`єкта до експлуатації від 23 травня 2011 року (прибудова до основної будівлі), відповідно ДБН В.1.1-7:2016, які набули чинності 01 червня 2017 року не можуть застосовуватись, водночас в ДБН В.1.1-7:2002 чинних на момент проектування та прийняття будівлі в експлуатацію дана вимога була відсутня. ДБН В.2.5.-56:2014 затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 13 листопада 2014 року та набули чинності 01 липня 2015 року.

Експертними висновками від 28 листопада 2008 року №16/5/8339 та від 25 жовтня 2010 року №16/5/7487 підтверджено правильність і повнота виконання протипожежних вимог будівлі та відсутність порушень вимог пожежної безпеки, разом з тим з часу прийняття будівлі Банку в експлуатацію будь-яке перепланування, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення, реставрація не проводились.

Також апелянт зазначив про відсутні реальної загрози життю і здоров`ю людей та хибність висновків суду першої інстанції.

Позивачем подано до суду письмові пояснення, відповідно до яких останній просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року залишити без, оскільки кожне із зазначених порушень навіть саме по собі створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення сторін, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

На підставі посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 24 лютого 2020 року № 1428 та на виконання наказу ГУ ДСНС у м. Києві від 22 січня 2020 року № 61 у період з 02 березня 2020 року по 06 березня 2020 року проведено позаплановий захід державного контролю, за результатами якого складено акт перевірки від 06 березня 2020 року № 289, в якому описано 28 виявлених порушень у будівлі за адресою вул. Антоновича 127.

ГУ ДСНС у м. Києві видано припис від 13 березня .2020 року № 005 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної безпеки із планом усунення, який додається.

Листом АТ «Державний експортно-імпортний банк України» від 22 травня 2020 року повідомлено начальника ГУ ДСНС у м. Києві про усунення частини порушень, викладених у приписі, водночас порушення капітального характеру будуть усунуті під час проведення реконструкції у найближчі 3- 4 роки.

З 15 вересня 2020 року по 16 вересня 2020 року ГУ ДСНС України у м. Києві проведено позапланову перевірку АТ «Державний експортно-імпортний банк України», зокрема, будівлі за адресою вул. Антоновича 127, за результатами якої складено акт перевірки від 16 вересня 2020 року № 391, в якому описані наступні порушення пожежної безпеки:

1) (Розділ ІІ, п. 22, Розділ ІІІ п. п. 2.23, 2.37 ППБУ) у віконних отворах сходових кліток будівлі фрамуги для димовидалення виконані таким чином, що відчинення з рівня сходової площадки неможливе, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановленого законодавством, чинним на момент початку використання об`єкта;

2) (Розділ ІІІ, п. 2.29 ППБУ) допускається зменшення нормованої ширини сходової площадки за рахунок поручнів;

3) (Розділ ІІІ, п. 2.37 ППБУ) на шляхах евакуації допускається улаштування турнікетів;

4) (Розділ VI, п. 1.2 ППБУ) коридори будівлі, які не мають природного освітлення не обладнані системою протидимного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56;

5) (Розділ ІІ, п. 22, Розділ VI п. п. 1.1, 1.2, 1.4 ППБУ) система автоматичного водяного пожежогасіння не утримується в постійній готовності до виконання роботи (знаходиться у ручному режимі).

До матеріалів справи відповідачем долучено висновок експертів від 24 грудня 2020 року № 7796-7798 Донецького науково-дослідного інституту судових експертів Міністерства юстиції України, згідно з яким за існуючих об`ємно-планувальних й конструктивних рішень, а також відповідно до існуючого протипожежного стану у приміщеннях будівлі, розрахунковий час евакуації людей з приміщень об`єкту не перевищує часу настання гранично допустимих для людини значень небезпечних чинників пожежі (блокування шляхів евакуації). На основі результатів математичного моделювання впливу небезпечних чинників пожежі під час евакуації людей з приміщень головної будівлі «АТ «Укрексімбанк», м. Київ, вул. Антоновича, 127, можна стверджувати, що за найгірших умов розвитку пожежі обумовлених проведеними дослідженнями, умови безпечної евакуації людей виконуються.

З метою реалізації владних повноважень щодо зупинення експлуатації будівлі «АТ «Укрексімбанк» за адресою м. Київ, вул. Антоновича, 127 ГУ ДСНС у м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов до висновку, що достатній рівень пожежної безпеки, за висновком експертної установи, зробленому на підставі математичних сценаріїв горіння будівлі, не спростовує факт наявності порушень, викладених в п. п. 1, 4, 5 акту перевірки від 16 вересня 2020 року № 391.

Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до абз. 2 ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частиною 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.

Відповідно до ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Відповідно до ст. 66 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За змістом п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052 (Положення № 1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі по тексту - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Згідно з п. 3 Положення № 1052 основними завданнями ДСНС України є, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Отже можливість та необхідність звернення ГУ ДСНС у м. Києві до адміністративного суду з позовом про застосування відповідних заходів реагування шляхом зупинення, зокрема, експлуатації будівлі, виникає за умови, коли виявлені за результатами перевірки суб`єкта господарювання порушення вимог законодавства в сфері техногенної та пожежної безпеки створюють або можуть створити загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Як зазначено вище, в акті від 16 вересня 2020 року № 391 складеного за результатами проведення позапланового заходу державного (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки встановлені порушення:

1) (Розділ ІІ, п. 22, Розділ ІІІ п. п. 2.23, 2.37 ППБУ) у віконних отворах сходових кліток будівлі фрамуги для димовидалення виконані таким чином, що відчинення з рівня сходової площадки неможливе, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановленого законодавством, чинним на момент початку використання об`єкта;

2) (Розділ ІІІ, п. 2.29 ППБУ) допускається зменшення нормованої ширини сходової площадки за рахунок поручнів;

3) (Розділ ІІІ, п. 2.37 ППБУ) на шляхах евакуації допускається улаштування турнікетів;

4) (Розділ VI, п. 1.2 ППБУ) коридори будівлі, які не мають природного освітлення не обладнані системою протидимного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56;

5) (Розділ ІІ, п. 22, Розділ VI п. п. 1.1, 1.2, 1.4 ППБУ) система автоматичного водяного пожежогасіння не утримується в постійній готовності до виконання роботи (знаходиться у ручному режимі).

Тобто, на час розгляду справи в суді першої інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення Акціонерним товариством «Державний експортно-імпортний банк України» саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишалися, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до акту від 13 жовтня 2021 року №1038 складеного за результатами проведення позапланового заходу державного (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки встановлені порушення:

1) (Розділ ІІ, п. 22, Розділ ІІІ п. п. 2.23, 2.37 ППБУ) в віконних отворах сходових кліток будівлі фрамуги для димовидалення виконані таким чином, що відчинення з рівня сходової площадки неможливе, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановленого законодавством, чинним на момент початку використання об`єкта;

2) (Розділ ІІІ, п. 2.29 ППБУ) допускається зменшення нормованої ширини сходової площадки за рахунок поручнів;

3) (Розділ ІІІ, п. 2.37 ППБУ) на шляхах евакуації допускається улаштування турнікетів;

4) (Розділ V, п. 1.2 ППБУ) коридори будівлі, які не мають природного освітлення не обладнані системою протидимного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56.

В судовому засіданні 20 жовтня 2021 року представники Акціонерного товариства «Державний експортно-імпортний банк України» наголосили, що актом від 13 жовтня 2021 року №1038 встановлено усунення основного порушення, а саме (Розділ ІІ, п. 22, Розділ VI п. п. 1.1, 1.2, 1.4 ППБУ) система автоматичного водяного пожежогасіння не утримується в постійній готовності до виконання роботи (знаходиться у ручному режимі), водночас інші порушення, що встановлені є несуттєвими та не створюють загрози життю і здоров`ю людей, що підтверджується висновком експертів від 24 грудня 2020 року № 7796-7798 Донецького науково-дослідного інституту судових експертів Міністерства юстиції України.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 05 березня 2015 року за № 252/26697 затверджені Правила пожежної безпеки в Україні (ППБУ).

За змістом п. 1 Розділу І ППБУ ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Згідно з п. 22 Розділу ІІ ППБУ під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою (п. 2.23 Розділу ІІІ ППБУ).

Сходові марші і площадки повинні мати справні огорожі із поручнями, котрі не повинні зменшувати ширину сходових маршів і площадок (п. 2.29 Розділу ІІІ ППБУ).

Відповідно до п. 2.37 Розділу ІІІ ППБУ не допускається, поміж іншого, улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх.

Щодо порушень 2, 3, викладених в акті від 13 жовтня 2021 року №1038 відповідач зазначає: (1) нормативна ширина сходових площадок за рахунок поручнів не звужується, водночас звуження номінальної ширини не є порушенням стандартів, (2) турнікети на шляхах евакуації влаштовані на виконання внутрішнього стандарту АТ «Укрексімбанк» щодо організації охорони будівель та виконані таким чином, що їх розміри не змінюють ширину проходів, у разі виникнення пожежі турнікети складаються.

Зі змісту наданих відповідачем доказів (фотографій) убачається, що ширина сходових площадок становить більше 100 см (том 2, а. с. 48- 53). Подібні за змістом фотографії містяться у висновку експертної установи (том 2, а. с. 179).

Оскільки за змістом ДБН В2.2-9:2008 (п. 10.1.3) ширина сходових маршів не повинна бути менше 1 м, за висновком суду, позивачем невірно інтерпретовано п. 2.29 Розділу ІІІ ППБУ, оскільки поручнями зменшено номінальну ширину маршів, проте фактична залишилась в межах нормативної, тобто, більше 1 м.

Постановою Правління Національного банку України від 10 лютого 2016 року № 63 затверджені Правила з організації захисту приміщень банків в Україні (Правила № 63).

Згідно з п. 1 Правил № 63 ці Правила розроблені відповідно до вимог статей 7, 33 та 56 Закону України «Про Національний банк України» і встановлюють вимоги до захисту приміщень. Захист приміщень забезпечується технічним станом та організацією охорони цих приміщень.

Банк (юридична особа) зобов`язаний захистити приміщення банку (юридичної особи) з використанням засобів інженерно-технічного укріплення, системи тривожної сигналізації (у тому числі системи охоронної сигналізації, автоматизованої системи тривожної сигналізації, ручної системи тривожної сигналізації, які є складовими частинами системи тривожної сигналізації), фізичної охорони тощо (п. 5 Правил № 63).

Влаштовані на шляхах евакуації турнікети можна віднести до інженерно-технічного укріплення, при цьому, у складеному вигляді такі турнікети не звужують евакуаційні виходи (том 2, а. с. 180).

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та доводами відповідача в частині порушень 2 та 3 акту перевірки від 13 жовтня 2021 року №1038.

Щодо порушень 1 та 4 доводи відповідача зводяться до наступних тверджень:

- будівля має достатній рівень пожежної безпеки, який дозволяє провести евакуацію людей;

- норми ППБУ не застосовуються до будівлі, оскільки прийняті (30 грудня 2014 року) пізніше введення будівлі в експлуатацію (28 квітня 1998 року та прибудови 23 травня 2011 року);

- вимоги щодо необхідності виконання віконних отворів таким чином, щоб вони відчинялися з рівня сходової площадки містяться в ДБН В.11-7:2016, що підлягають застосуванню до будівель щодо яких здійснюється проектування, будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрація починаючи з 01 червня 2017 року;

- ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» набули чинності з 01 липня 2015 року, тому їх застосування є безпідставним.

Так, відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

На згадану норму наявні посилання в експертному висновку (том 2, а. с. 176) та складає основу висновку про неможливість застосування ППБУ.

Водночас, зі згаданим висновком неможливо погодитись, оскільки нормами ППБУ не встановлюється відповідальність, натомість підвищення вимог таких правил, порівняно з попередніми, спрямовані на збільшення рівня безпеки людини, життя і безпека якої є найвищою соціальною цінністю за змістом ст. 3 Конституції України.

Крім того, достатній рівень пожежної безпеки, за висновком експертної установи, зробленому на підставі математичних сценаріїв горіння будівлі, не спростовує факт наявності порушень, викладених в п. п. 1, 4 акту перевірки від 13 жовтня 2021 року №1038.

Суд звертає увагу, що згідно пункту 1.1. ДБН В.1.1-7:2016 ці норми встановлюють загальні вимоги пожежної безпеки до будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, що спрямовані на обмеження поширення пожежі між будинками, обмеження поширення пожежі в будинках, забезпечення безпечної евакуації людей, забезпечення гасіння пожежі та проведення рятування людей під час пожежі, застосування систем протипожежного захисту. До того ж, аналогічні вимоги пожежної безпеки до будинків, будівель, споруд будь-якого призначення містилися і у вимогах ДБН В.1.1.7:2002, які були чинними та застосовувалися до 01 червня 2017 року, що свідчить про помилковість доводів відповідача.

Доводи апелянта про те, що вимоги пункту 1.2 розділу V ППБУ не підлягали застосуванню відповідачем, оскільки вказані Правила затверджено вже після введення будівлі в експлуатацію, колегією суддів оцінюються критично, оскільки на підставі пунктів 1 та 2 розділу 1 ППБУ дані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються.

Таким чином, значення має не час введення будівлі в експлуатацію, а той факт, що вона експлуатується, а ППБУ, у свою чергу, є загальнодержавними правилами техногенної та пожежної безпеки, які є обов`язковими для всіх підприємств, установ, організацій.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 03 квітня 2020 року у справі № 806/77/18.

Враховуючи вище викладене, оскільки доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишалися, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для застосування заходів реагування.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку

Повний текст постанови складений « 23» жовтня 2021 року.