Справа № 520/17357/21
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Рішення

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"20" жовтня 2021 р. № 520/17357/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Савон О.Ю.

представника позивача - Курбанової Т.А.

представника відповідача - Варданян Г.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в режимі відеоконференції в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

Комунального підприємства "Харківводоканал" (вул. Шевченка, буд. 2,м. Харків,61013)
до Східного офісу Держаудитслужби (вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корпус 2,м. Дніпро,49600)
про визнання протиправним та скасування висновку ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Комунальне підприємство "Харківводоканал", звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з зазначеним позовом до Східного офісу Держаудитслужби та просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-03-18-005853-а, яка проведена КП «Харківводоканал».

В обґрунтування позову зазначено, що висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-03-18-005853-а, яка проведена КП «Харківводоканал» є протиправним та таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Представник позивача в судове засідання з`явився, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-03-18-005853-а, яка проведена КП «Харківводоканал» є законним та таким, що винесений в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що згідно з наказом Східного офісу Держаудитслужби від 05.08.2021 № 403, вказаним органом прийнято рішення про початок проведення моніторингу закупівлі № UA-2021-03-18-005 853-а, яка оголошена Комунальним підприємством "Харківводоканал", з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

12.08.2021 під час здійснення моніторингу Офісом в електронній системі закупівель оприлюднено Запит замовнику на пояснення, в якому вимагалось надання інформації та документів щодо наступних питань: «Яким чином та на підставі яких документів Вами здійснено обґрунтування розміру витрат, технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість? Також надати посилання на сторінку власного веб-сайту на якому розміщено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі. Пояснення необхідно надати через електронну систему закупівель протягом трьох робочих днів з дня отримання цього запиту."

17.08.2021 позивачем було надано пояснення з питань, які були викладені в Запиті Офісу.

27.08.2021 Офіс в електронній системі закупівель розмістив Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, згідно якого виявлено порушення: "За результатами аналізу тендерної пропозиції учасника ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" встановлено порушення вимог пункту 1, 2 частини першої статті 31 Закону», «...На порушення вимог пункту 1, 2 частини першої статті 31 Закону Замовником не було відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" як таку, що не відповідає вимогам тендерної документації та укладено договір від 30.04.2021 No201/4-KC/21». Вказаним Висновком зобов`язано КП «Харківводоканал" здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів щодо припинення зобов`язань за Договором від 30.04.2021 No201/4-KC/21 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Позивач, вбачаючи в зазначеному порушення своїх прав, звернувся за їх захистом до суду.

Суд, надаючи оцінку спірним правовідносинам, зазначає наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", від 26.01.1993р. № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII).

Згідно з ч. 1ст. 1 Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до ст. 2 Закону №2939-XII, Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється, зокрема, шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі". Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Закон України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015р. № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У відповідності до ст. 7 Закону № 922-VIII, уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів:

1) до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність річного плану, договору про закупівлю та звіту про результати проведення процедури закупівлі, що підтверджують проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та за результатами якої укладено договір про закупівлю;

2) не допускає здійснення платежів із рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених пунктом 1 цієї частини; відміни процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; набрання законної сили рішенням суду про визнання результатів процедури закупівлі/спрощеної закупівлі недійсною та/або договору про закупівлю нікчемним; оскарження відповідно до статті 18 цього Закону на період призупинення процедури закупівлі; наявності відповідного рішення органу оскарження відповідно до статті 18цього Закону.

Перевірка наявності документів, зазначених у пункті 1 цієї частини, проводиться шляхом перегляду документів, розміщених в електронній системі закупівель.

Відповідно до ст. 8 Закону № 922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Відповідно до ч.ч. 4-7 ст. 8 Закону № 922-VIII, строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Так, форму висновку про результати моніторингу закупівель та порядок його заповнення затверджено наказом Держаудитслужби від 23.04.2018 року №86, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 01.06.2018 року №654/32106 (далі - Порядок №86).

Відповідно до розділу ІІІ Порядку №86, у пункті 1 констатуючої частини висновку зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі"; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3)опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.

У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Суд зазначає, що позивач - КП "Харківводоканал" у тендерній документації закупівлі № UA-2021-03-18-005853-а в п. 3 Додатку 1 вказав, що Інформація та/або документи, що має бути надана Учасником на підтвердження відповідності Учасника процедури закупівлі кваліфікаційному(ним) критерію(ріям) процедури закупівлі має бути підтверджена довідкою за формою Додатку №1.1 (розділ 3) тендерної документації про виконання аналогічного договору, оформлена відповідно до вимог тендерної документації. На підтвердження інформації, вказаної в довідці про виконання аналогічного договору. Учасник надає:

копію аналогічного договору (1 штука) з усіма додатками, завірену відповідно до вимог тендерної документації;

копії документів, що підтверджують факт виконання робіт по аналогічному договору - копії актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ - 2 в з оформленням реєстру та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3 з оформленням реєстру, на всю суму аналогічного договору, оформлені відповідно до вимог тендерної документації.

Вимогами тендерної документації форма реєстру не встановлена, отже вказаний реєстр оформлюється у довільній формі.

Учасником процедури закупівлі - ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ", було надано копію аналогічного договору, копії актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ - 2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3, Реєстр вартості виконаних робіт (Акти по формі КБ-2 та КБ-3) вих. №92/5/1 від 12.04.2021.

Суд зазначає, що відповідачем у висновку зазначено, що "За результатами проведеного аналізу тендерної пропозиції учасника ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" встановлено її не відповідність вимогам визначених Замовником у тендерній документації. Так, відповідно до пункту 3 Додаток 1 тендерної документації визначено, що на підтвердження інформації, вказаної в довідці про виконання аналогічного договору, Учасник надає зокрема: копії документів, що підтверджують факт виконання робіт по аналогічному договору - копії актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в з оформленням реєстру та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3 з оформленням реєстру, на всю суму аналогічного договору, оформлені відповідно до вимог тендерної документації. Учасником ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" у складі тендерної пропозиції, за період виконання робіт липень 2019 - листопад 2020, надано копії актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в в кількості 36 актів та 14 довідок формі КБ-3 (файл: Аналогічний договір оригінал.рсіґ - 12 квітня 2021 16:07). Учасником на вимогу пункту 3 Додаток 1 тендерної документації не надано у складі тендерної пропозиції оформленого реєстру 36-ти актів приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в.

З огляду на вищевикладене суд зазначає, що ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" надано реєстр вартості виконаних аналогічних робіт на об`єкті (Лист Вих. No92/5/l від 12.04.2021), що є оформленням реєстру 14-ти довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3. На порушення вимог пункту 1, 2 частини першої статті 31 Закону Замовником не було відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" як таку, що не відповідає вимогам тендерної документації та укладено договір від 30.04.2021 No201/4-KC/21.»

Як було встановлено судом вище, тендерною документацією не встановлена форма реєстру актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3, тобто встановлення відповідності складених документів у довільній формі вимогам тендерної документації щодо форми документа не може вважатися невідповідністю тендерної пропозиції.

ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ" склав та надав Реєстр вартості виконаних робіт (Акти по формі КБ-2 та КБ-3) вих. №92/5/1 від 12.04.2021 у довільній формі, який містить вартість та періоди виконання робіт по аналогічному договору, які повністю відповідають наданим актам приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3.

Відповідно до ч. 9 ст. 29 Закону № 922 після оцінки тендерних пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документаці пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною. Відповідно до п.1,2 ст. 31 Закону № 922 Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:

1) учасник процедури закупівлі:

- не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

- не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

- зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

- не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

- не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

- не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

- визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону;

2) тендерна пропозиція учасника:

- не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації;

- викладена іншою мовою (мовами), аніж мова (мови), що вимагається тендерною документацією;

- є такою, строк дії якої закінчився.

Вказані пункти 1, 2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922 є конкретним переліком випадків, при наявності яких замовник відхиляє тендерну пропозицію.

Суд зазначає, що серед вказаного переліку такої підстави як "тендерна пропозиція не відповідає вимогам тендерної документації" відсутня. Тобто, моніторинг процедури закупівлі Відповідачем здійснено формально, порушення, які нібито встановлені не можуть вважатися порушенням законодавства про закупівлю, так як відхилення тендерної пропозиції як такої що не відповідає вимогам тендерної документації у пунктах 1,2 ч. 1 ст. 31 Закону № 922 відсутнє.

На виконання ст. 9 Закону № 922, наказом Мінекономіки від 15.04.2020 № 710 затверджено Перелік формальних помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Вказаним переліком передбачено, що подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера є формальною (несуттєвою) помилкою. Допущення таких помилок, відповідно до п) 19 ч. 1 Закону № 922 не призводить до відхилення тендерних пропозицій, а складання документів у довільній формі зовсім не розглядається на предмет їх форми.

Відповідно до ст. 16 Закону № 922 Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Вказана відповідність позивач - КП "Харківводоканал", установлена шляхом надання документального підтвердження досвіду виконання аналогічного договору за предметом закупівлі.

Крім того суд зазначає, що ТОВ "НАТЕКО ЕНЕРГО МОНТАЖ", надав копію аналогічного договору, копії актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ - 2 в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3, вказані документи повністю підтверджують кваліфікаційні критерії, які встановлені тендерною документацією та підтверджують досвід виконання аналогічного договору за предметом закупівлі. Оформлення реєстру актів приймання виконаних будівельних робіт по формі КБ-2в та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати по формі КБ-3 у довільній формі не є підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника.

Крім того суд зазначає, що частиною 19 статті 8 Закону № 922 передбачено, що форма Висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552 передбачено, що висновок складається у формі електронного документа та заповнюється відповідно до встановленої форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з п. 3 р. III Порядку, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 Висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Суд зазначає, що формальний підхід до прийняття рішення - Висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі, призводить до порушення необхідного балансу про який йдеться вище.

Крім того суд зазначає, що пункт 5 ч.7 ст.8 ЗУ «Про публічні закупівлі» імперативно передбачає, що у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до Висновку відповідача Східний офіс Держаудитслужби зобов`язує КП "Харківводоканал" здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом вжиття заходів щодо припинення зобов`язань за Договором від 30.04.2021 No201/4-KC/21 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.

Положення як Господарського так і Цивільного кодексів України, передбачають що зобов`язання припиняються частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом, припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Статтями 599-609 ЦК України передбачені підстави припинення зобов`язань, також договором про закупівлю № 201/4-КС/21 від 30.04.2021 у розділі 15 передбачені підстави відмови і розірвання договору. Як в ЦК України так і в договорі про закупівлю відсутня така підстава припинення зобов`язань як не відхилення тендерних пропозицій у зв`язку з невідповідністю тендерній документації.

Невизначеність норм і спонукання позивача самостійно визначити, яких саме заходів слід ужити, аби усунути виявлені порушення, може призвести до нового порушення позивачем законодавства. Вказане є порушенням вимог ЗУ «Про публічні закупівлі» в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.

По справі № 280/2492/19 Верховний суд встановив, що норми Закону не передбачають процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

Подібна правова позиція висловлена, зокрема, у постанові Верховного Суду від 28 січня 2021 року у справі № 160/12925/19.

Крім цього, Верховний Суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (дивитися рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-1, «Онерілдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-ХП, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року).

Верховний Суд також зауважує, що зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.

Так, Верховний Суд, зокрема, у постановах від 10 грудня 2019 року у справі №160/9513/18, від 5 березня 2020 року в справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року у. справі №160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі № 160/6502/19, від 12 серпня 2020 року у справі № 160/11304/19, від 21 січня 2021 року у справі №400/4458/19, висловлював правову позицію, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-03-18-005853-а, яка проведена КП «Харківводоканал» є таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Комунального підприємства "Харківводоканал" (вул. Шевченка, буд. 2,м. Харків,61013) до Східного офісу Держаудитслужби (вул. Володимира Антоновича, буд. 22, корпус 2,м. Дніпро,49600) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити в повному обсязі.

Скасувати висновок Східного офісу Державної аудиторської служби України про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2021-03-18-005853-а.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби на користь Комунального підприємства "Харківводоканал" сплачений судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн., 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 25 жовтня 2021 року.

Суддя Спірідонов М.О.