Справа № 160/19277/21
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2021-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

25 жовтня 2021 року Справа № 160/19277/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Сидоренко Дмитро Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№80)" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування акту опису майна і витягів про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, -

ВСТАНОВИВ:

19.10.2021 року засобами поштового зв`язку до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Державного підприємства «Підприємство Державної кримінально-виконавчої служби України (№80)» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд визнати незаконним та скасувати:

- Акт опису майна №18 від 12 серпня 2018 року виданий ОСОБА_1 призначеним наказом Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 06.07.2015 року №113, на підставі рішення заступника начальника Криворізької південної об`єднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС у Дніпропетровській області Талдонової А.А. від 21.10.2104 року №22219/10/04-82-25-00;

- Витяг про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна №47639720 від 13.08.2015 року наданий Дніпропетровською філією державного підприємства «Національні інформаційні системи»;

- Витяг про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна №467108233 від 27.07.2020 року наданий Дніпропетровською філією державного підприємства «Національні інформаційні системи».

Відповідно до п.п.3, 6 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно із ч.2 ст.171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам статей 160, 161, 171 КАС України, суд приходить до висновку, що дана позовна заява підлягає поверненню позивачу, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.172 КАС України, в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

За правилами п.1 ч.1 ст.19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

За змістом норми ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Спором адміністративної юрисдикції у розумінні п.1, 2 ч.1 ст.4 КАС України є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, у тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.

Вжитий у зазначеній процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п.7 ч.1 ст.4 КАС України).

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Правовий режим регулювання обтяжень рухомого майна, встановлених з метою забезпечення виконання зобов`язань, а також правовий режим виникнення, оприлюднення та реалізації інших прав юридичних і фізичних осіб стосовно рухомого майна, визначений Законом України «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень», згідно ст.3 якого обтяженням є право обтяжувача на рухоме майно боржника або обмеження права боржника чи обтяжувача на рухоме майно, що виникає на підставі закону, договору, рішення суду або з інших дій фізичних і юридичних осіб, з якими закон пов`язує виникнення прав і обов`язків щодо рухомого майна.

Відповідно до положень ст.45 вказаного Закону, держатель або реєстратор Державного реєстру зобов`язані на запит будь-якої фізичної або юридичної особи надати завірений держателем або реєстратором Державного реєстру витяг з Державного реєстру (ч.1). Витяг з Державного реєстру свідчить про внесення записів про обтяження до Державного реєстру або про їх відсутність. У разі наявності обтяження у витягу вказуються всі наявні записи та відомості, що містяться в них (ч.2).

Згідно пункту 6 розділу IX "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" Кабінет Міністрів України від 5 липня 2004 р. №830 затвердженого Порядок ведення Державного реєстру обтяжень рухомого майна.

Відповідно до пункту 12 вказаного Порядку про внесення до Реєстру запису про обтяження рухомого майна реєстратор видає обтяжувачу чи уповноваженій ним особі примірник витягу. Другий примірник витягу реєстратор протягом п`яти днів надсилає боржнику. У разі подання заяви в електронній формі витяг надсилається обтяжувачу чи уповноваженій ним особі виключно в електронній формі програмними засобами Реєстру.

З аналізу наведених норм слідує, що Витяг про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна це документ, в якому викладена інформація, що відображає відомості про внесення записів про обтяження до Державного реєстру або про їх відсутність.

Отже, Витяг про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна не є рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні ст.19 КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб. Такий витяг є носієм інформації внесеної до Державного реєстру обтяжень рухомого майна.

Обов`язковою ознакою рішень суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер. Витяги про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна, не породжують обов`язкових юридичних наслідків, тобто не вважається рішеннями суб`єкта владних повноважень в розумінні ст.19 КАС України.

У постанові від 13 березня 2019 року у справі №820/3713/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» щодо позовних вимог слід тлумачити як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

Зазначені вимоги про визнання незаконними та скасування Витягів про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна №47639720 від 13.08.2015 року та №467108233 від 27.07.2020 року наданих Дніпропетровською філією державного підприємства «Національні інформаційні системи» не можуть бути вирішені судом будь-якої юрисдикції.

Пунктом 6 ч.4 ст.169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Частиною 1 ст.172 КАС України встановлено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Таким чином, суд робить висновок, що позивачем порушено правила об`єднання позовних вимог, внаслідок чого позовну заяву відповідно до вимог ч.6 ст.169 КАС України, необхідно повернути позивачу.

Керуючись ст.ст.2, 4, 19, 21, 169, 171-172, 243, 248, 256, 257, 259, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Державного підприємства "Підприємство державної кримінально-виконавчої служби України (№80)" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання незаконним та скасування акту опису майна і витягів про реєстрацію в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви, разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, направити особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.8 ст.169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.256 КАС України, та може бути оскаржена в порядку та у строки встановлені ст.ст.295, 297 цього Кодексу.

Суддя Д.В. Сидоренко