Справа № 640/16158/20
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2021-10-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2021 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В.В.,

суддів: Василенка Я.М., Ганечко О.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Київопорядкомплект" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Київопорядкомплект" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 березня 2021 року,

В С Т А Н О В И Л А:

Приватне акціонерне товариство "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 07 травня 2020 року №.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 березня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Доводи апелянта аналогічні, викладеним у позовній заяві, та обґрунтовані зокрема тим, що спірне податкове повідомлення-рішення є протиправними та таким, що підлягає скасуванню, оскільки відповідач, нараховуючи штраф за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання із земельного податку з юридичних осіб, не врахував те, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 січня 2020 року у справі №640/20493/19 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року №.

Розгляд справи здійснено у порядку письмового провадження на підставі пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами камеральної перевірки з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасної сплати суми (зобов`язання) по земельному податку з юридичних осіб ПАТ "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ" (код ЄДРПОУ 5503326) посадовими особами ГУ ДФС у м. Києві складено акт від 04 липня 2019 року № 002572/26-15-12-12-12/5503326 (далі по тексту - акт перевірки), яким встановлено несвоєчасну сплату самостійно визначених податкових зобов`язань з плати за землю з юридичних осіб та порушення термінів сплати грошових зобов`язань, визначених контролюючим органом.

На підставі наведених висновків акту перевірки, податком органом прийнято податкове повідомлення-рішення форми "Ш" від 06 серпня 2019 року № , яким за затримку на 1178, 1170, 1147, 1142, 1137, 1117, 1086, 1078, 1077, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1066, 1064, 1058, 1056, 1025, 994, 964, 933, 903, 872, 841, 813, 782, 752, 721, 691, 660, 656, 654, 654, 650, 644, 631, 630, 629, 629, 629, 625, 623, 622, 622, 619, 616, 599, 568, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 560, 538, 507, 476, 448, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 440, 417, 387, 365, 359, 356, 336, 335, 305, 274, 244, 213, 183, 152, 121 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 11 970 536, 85 грн позивача зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 2 394 107, 37 грн за платежем: земельний податок з юридичних осіб.

Вказане податкове повідомлення-рішення було оскаржено ПАТ "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ" в адміністративному порядку до Державної податкової служби України.

Рішенням ДПС від 11 жовтня 2019 року №5337/6/99-00-08-05-05 скасовано податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № у частині подання уточнюючих розрахунків на зменшення податкових зобов`язань із земельного податку та відображення в ІКП судового оскарження по податковому повідомленню - рішенню від 30 червня 2016 року № , в іншій зазначене рішення залишено без змін, а скаргу ПАТ "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ" - задоволено частково.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 січня 2020 року у справі № 640/20493/19 адміністративний позов ПАТ "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ" до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 06 серпня 2019 року №.

ГУ ДПС у м. Києві на підставі акта перевірки та рішення ДПС України від 11 жовтня 2019 року №5337/6/99-00-08-05-05 прийнято податкове повідомлення - рішення від 07 травня 2020 року №, яким за затримку яким за затримку на 1170, 1142, 1137, 1078, 1077, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1066, 1064, 1058, 656, 654, 654, 650, 644, 631, 630, 629, 629, 625, 623, 622, 622, 619, 616, 365, 359, 335 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 515 974, 15 грн позивача зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 103 194, 83 грн за платежем: земельний податок з юридичних осіб.

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до адміністративного суду.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № було скасовано у повному обсязі, лише з підстав неможливості здійснення розрахунку частини такого рішення, яка підлягає скасуванню, та з урахуванням того, що такий обов`язок нормативно покладено на контролюючий орган, чого останнім з жовтня 2019 року зроблено не було. Відтак, обставини порушення позивачем строку сплати грошового зобов`язання з податку на додану вартість з земельного податку з юридичних осіб у сумі 515974,15 грн підлягають розгляду по суті. Натомість єдиною підставою, на яку посилається позивач у даному спорі, є скасування у судовому порядку податкового повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року №, а інших правових підстав для скасування спірного податкового повідомлення-рішення не зазначено.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Положеннями ч. 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до п. 31.1. ст. 31 ПК України строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Згідно з п.38.1 ст.38 ПК України виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Відповідно до п.54.1. ст.54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з п.57.1. ст.57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 286.2. статті 286 Податкового кодексу України, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями.

У відповідності до пункту 287.3 статті 287 Податкового кодексу України, податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітного) місяця.

Пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу України передбачено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Отже, платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу виключно у випадку якщо такий платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання у строки встановлені податковим законодавством.

Як було зазначено вище, за несвоєчасну сплату позивачем самостійно визначених податкових зобов`язань з плати за землю з юридичних осіб та порушення термінів сплати грошових зобов`язань, визначених контролюючим органом було прийнято податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року №.

У подальшому, ДПС прийнято рішення від 11 жовтня 2019 року №5337/6/99-00-08-05-05, яким скасовано податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № в частині подання уточнюючих розрахунків на зменшення податкових зобов`язань із земельного податку та відображення в ІКП судового оскарження по податковому повідомленню-рішенню від 30 червня 2016 року № , в іншій зазначене рішення залишено без змін, а скаргу ПАТ "КИЇВПОРЯДКОМПЛЕКТ" - задоволено частково.

Суд першої інстанції вірно вказав, що згідно з приписами підпункту 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 Податкового кодексу України процедура адміністративного оскарження закінчується: днем отримання платником податків рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

При цьому, відповідно до підпункту 60.1.3 пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними, якщо: контролюючий орган зменшує нараховану суму грошового зобов`язання раніше прийнятого податкового повідомлення-рішення або суму податкового боргу, визначену в податковій вимозі.

Згідно з пунктом 60.4 статті 60 Податкового кодексу України, у випадках, визначених підпунктами 60.1.3 і 60.1.5 пункту 60.1 цієї статті, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога вважаються відкликаними з дня надходження до платника податків податкового повідомлення-рішення або податкової вимоги, які містять зменшену суму грошового зобов`язання або податкового боргу.

На виконання зазначених вимог податкового законодавства, відповідачем винесено податкове повідомлення - рішення від 07 травня 2020 року №, яким за затримку яким за затримку на 1170, 1142, 1137, 1078, 1077, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1071, 1066, 1064, 1058, 656, 654, 654, 650, 644, 631, 630, 629, 629, 625, 623, 622, 622, 619, 616, 365, 359, 335 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 515 974, 15 грн позивача зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 103 194, 83 грн за платежем: земельний податок з юридичних осіб.

Таким чином, з моменту отримання ПАТ "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ" податкового повідомлення - рішення від 07 травня 2020 року №, податкове повідомлення - рішення від 06 серпня 2019 року № вважалось би відкликаним.

Натомість, позивач, не отримавши від ГУ ДПС у м. Києві нового податкового повідомлення - рішення з урахуванням висновків ДПС, викладених у рішенні від 11 жовтня 2019 року №5337/6/99-00-08-05-05, у жовтні 2019 року звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ГУ ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 06 серпня 2019 року № в частині застосування штрафних санкцій у розмірі 42 599, 68 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 січня 2020 року у справі №640/20493/19 адміністративний позов ПАТ "КИЇВОПОРЯДКОМПЛЕКТ задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у м. Києві від 06 серпня 2019 року №. Вказане рішення набрало законної сили 05 березня 2020 року.

Згідно зазначеного рішення суду підставою для скасування податкового повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № слугували наступні обставини того, що ПрАТ "Київопорядкомплект" подало уточнюючі податкові декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) (реєстраційні № від 21 червня 2019 року № від 21 червня 2019 року, № від 21 червня 2019 року, № від 01 липня 2019 року, № від 01 липня 2019 року, № від 01 липня 2019 року, № від 01 липня 2019 року, № від 01 липня 2019 року, № від 01 липня 2019 року, № від 01 липня 2019 року), якими зменшено раніше задекларовані податкові зобов`язання із земельного податку.

У результаті зазначених обставин, відповідно до інтегрованої картки платника ПрАТ "Київопорядкомплект" обліковувалася заборгованість до моменту коригування грошових зобов`язань, тобто до дати подачі зазначених вище уточнюючих декларацій, якими зменшено раніше задекларовані податкові зобов`язання.

Під час винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № не враховано той факт, що в інтегрованій картці платника податків відображено нарахування сум по податковому повідомленню-рішенню ГУ ДФС у м. Києві від 30 червня 2016 року №, яке оскаржено у судовому порядку та скасовано рішенням суду, в результаті чого в ІКП збільшено суму недоїмки, що спричинило подальше погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.

Відтак, застосування до позивача штрафу у розмірі 20% за несвоєчасну сплату грошового зобов`язання в частині відображення в інтегрованій картці платника судового оскарження є передчасним та необґрунтованим.

Наведені висновки суду узгоджуються із рішенням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику від 11 жовтня 2019 року №5337/6/99-00-08-05-05, прийнятого за наслідками адміністративного оскарження рішення від 06 серпня 2019 року №.

Судом була встановлена невідповідність висновків акту перевірки вимогам податкового законодавства у частині застосування до позивача штрафних санкцій за несвоєчасну сплату узгоджених грошових зобов`язань із земельного податку, в частині подання уточнюючих розрахунків на зменшення податкових зобов`язань, а також за несвоєчасну сплату грошових зобов`язань, визначених контролюючим органом у податковому повідомленні-рішенні від 30 червня 2016 року №, яке було скасовано у судовому порядку, що спричинило подальше погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків.

Наслідком встановлення невідповідності частини рішення суб`єкта владних повноважень вимогам чинного законодавства є визнання такого акта індивідуальної дії частково протиправним, при умові, що цю частину може бути ідентифіковано (виокремлено) та що без неї оспорюваний акт в іншій частині не втрачає свою цілісність.

Наведена позиція узгоджується із обов`язковою для врахування позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 квітня 2019 року у справі № 826/2831/15.

При цьому, суд не вбачає можливості здійснити розрахунок частини такого рішення, з урахуванням наведених вище висновків про його часткову невідповідність чинному законодавству, виходячи з матеріалів справи, та з урахуванням того, що такий обов`язок нормативно покладено на контролюючий орган, чого останнім з жовтня 2019 року зроблено не було, а тому податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № підлягає скасуванню в цілому".

З огляду на викладене, судом першої інстанції вірно встановлено, що у рішенні Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 січня 2020 року у справі №640/20493/19 не надавалась оцінка іншим обставинам, ніж тим, які досліджувались ДПС у рішенні від 11 жовтня 2019 року №5337/6/99-00-08-05-05.

Отже, податкове повідомлення-рішення від 06 серпня 2019 року № було скасовано у повному обсязі, лише з підстав неможливості здійснення розрахунку частини такого рішення, яка підлягає скасуванню, та з урахуванням того, що такий обов`язок нормативно покладено на контролюючий орган, чого останнім з жовтня 2019 року зроблено не було.

За таких обставин, суд першої інстанції вірно вказав, що підстави порушення позивачем строку сплати грошового зобов`язання з податку на додану вартість з земельного податку з юридичних осіб у сумі 515 974, 15 грн підлягають розгляду по суті.

За правилами частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У той же час, єдиною підставою на яку посилається позивач у даному спорі, як в суді першої інстанції, так і під час апеляційного розгляду справи, є скасування у судовому порядку податкового повідомлення - рішення від 06 серпня 2019 року №.

Відтак, достатніх правових підстав, які б свідчили про необхідність визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 07 травня 2020 року № судами першої та апеляційної інстанції не встановлено.

Відповідно до статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 КАС України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Колегія суддів при розгляді апеляційної скарги акцентує увагу на тому, що апелянтом ані під час розгляду справи в суді першої інстанції, ані в суді апеляційної інстанції не надано жодних доказів, які б свідчили про своєчасну сплату грошових зобов`язань.

Крім того, апеляційна скарга не містить інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені у позовній заяві, з урахуванням яких, суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи. Належних обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга позивача не містить.

Надаючи оцінку кожному окремому доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Перевіривши мотивування судового рішення та доводи апеляційної скарги, відповідно до вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду, врахувавши ст. 6 КАС України, відповідно до якої суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, судова колегія вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Київопорядкомплект" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Київопорядкомплект" до Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 березня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. М. Ганечко