Справа № 826/13391/17
Суддя: Коротких Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Коротких А.Ю.,

суддів Сорочка Є.О.,

Єгорової Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 22 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

ФОП ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправною та скасування постанови.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову повністю. Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення неповно досліджено обставини, що мають значення для справи та неправильно застосовано норми матеріального права.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно зі ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до Свідоцтва про сплату єдиного податку серії Ж №268541 від 01.07.2009 року ОСОБА_1 як суб`єкт підприємницької діяльності здійснює підприємницьку діяльність з технічного обслуговування та ремонту автомобілів за адресою АДРЕСА_1 з 01.07.2009 року. Факт здійснення позивачем вказаної діяльності підтверджується й звітами, які ФОП ОСОБА_1 подав до ДПІ у Деснянському районі міста Києва за звітні періоди (квартали) 2009 року.

До Державної архітектурно-будівельної інспекції України надійшла вимога Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві №46/12013-11/1 від 29.01.2016 року про виділення спеціаліста Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві з метою проведення позапланової перевірки на предмет дотримання вимог містобудівного законодавства ФОП ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ), за адресою АДРЕСА_1 .

12.02.2016 року на підставі вимоги Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві від 29.01.2016 року відповідачем проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатом якої складено акт від 12.02.2016 року.

За результатами перевірки відповідачем встановлено, що під час виїзду на місце, 25.01.2016 року у присутності ФОП ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 розташовується триповерховий житловий будинок з мансардою та нежитловими приміщеннями. Будівельні роботи не виконуються, будівельники та будівельна техніка відсутні.

Згідно даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про проведення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, дані щодо надання та реєстрації документів, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві станом 12.02.2016 року не видавав та не реєстрував документів дозвільного декларативного характеру, які б надавали право на виконання будівельних чи підготовчих робіт за адресою вказаного об`єкту будівництва.

На підставі викладеного, Державною архітектурно-будівельною інспекцією України встановлено, що ФОП ОСОБА_1 самочинно виконав будівельні роботи із будівництва триповерхового житлового будинку з мансардою та нежитловими приміщеннями, без реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт, чим порушив частину першу статті 34 та частину другу статті 36 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності».

Одночасно перевіркою встановлено, що ФОП ОСОБА_1 експлуатує нежитлові приміщення першого поверху житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 у якості станції технічного обслуговування, без прийняття їх до експлуатації у встановленому порядку, чим порушено частину восьму статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

В подальшому, 05.09.2017 року посадовими особами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради було проведено позапланову перевірку.

За результатами вказаної перевірки посадовими особами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради було складено акт та винесено постанову від 28.09.2017 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом другим пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а саме, за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та накладено штраф у розмірі 25 260,00 грн.

Крім того, відповідачем винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 18.09.2017 року, згідно якого у термін до 20.10.2017 року зобов`язано позивача усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом знесення збудованого 3-поверхового житлового будинку з мансардою та нежитловими приміщеннями за адресою: АДРЕСА_1 .

Позивач, вважаючи оскаржувані рішення відповідача протиправними, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI ( тут і далі також - в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин), Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553, (в редакції, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин) (далі також - Порядок №553).

Поняття замовника визначено у пункті 4 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», де вказано, що це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування (ч. 1 ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Отже, набуття фізичною або юридичною особою статусу замовника будівництва має місце за одночасного виконання таких умов: 1) перебування у власності або користуванні у такої особи земельної ділянки, на якій плануються або здійснюються будівельні роботи; 2) саме цей користувач або власник земельної ділянки має намір на здійснення будівельних робіт, про що свідчить подання у встановленому порядку відповідної заяви.

Документи, після подання яких замовник будівництва набуває право на виконання будівельних робіт, визначені частиною першою статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Водночас згідно з частиною сьомою цієї ж статті виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що відповідачем не надано жодного підтверджуючого документа відносно фіксування факту будівельних чи підготовчих робіт позивачем.

Наведені норми Закону № 3038-VI кореспондують положенням пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі також - Порядок № 553), в частині підстав проведення позапланових перевірок, відповідно до яких позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до частини третьої статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до абзацу 1 пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Так, відповідачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів, які б спростовували твердження позивача та підтверджували факт присутності його або його уповноваженого представника під час проведення позапланової перевірки, а тому судом не приймаються твердження відповідача в частині присутності позивача під час проведення цієї позапланової перевірки, про що свідчить відсутність належного підпису та підтверджуючих доказів щодо відмови позивача від підпису.

Відповідачем було зазначено про здійснення фотофіксації, однак матеріали справи не містять вказаних доказів. Згідно інформації, зазначеній в акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №б/н, міститься підпис лише головного державного інспектора інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом М.С. Якимчук . Інформації щодо інших осіб, присутніх під час проведення перевірки, в акті не міститься. Акт містить відмітку про відмову від підписання ОСОБА_1 . Разом з тим, дані, які б підтверджували присутність ОСОБА_1 при проведенні перевірки та відмову від відпису матеріали справи не містять, отже, доводи про відсутність позивача при проведенні перевірки відповідачем не спростовано.

Крім того, відсутність позивача або уповноваженої ним особи під час проведення перевірки ставить під сумнів об`єктивність встановлених відповідачем фактів та однозначно вказує на необґрунтованість оскаржуваного рішення - основної вимоги до такого рішення.

Вказана правова позиція викладена Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 27.05.2014 року по справі №К/800/34747/13.

Водночас, листом від 25.07.2013 року №40-11-3622 Держархбудінспекція України зазначила, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, за винятком випадків виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, щодо якого неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував такий об`єкт.

Проте в матеріалах справи відсутні докази фотофіксації, яка б також підтверджувала факт здійснення перевірки та виїзд посадових осіб на об`єкт, а відтак і присутність суб`єкта містобудування.

Пунктом 12 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Так, з матеріалів справи вбачається, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», в.о. директора Департаменту ДАБІ міста Києва Кузьменко В.В. видано направлення від 20.07.2017 року №б/н для здійснення позапланової перевірки на АДРЕСА_1 , згідно з яким направляється начальник інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Лук`янов Андрій Олександрович та головний державний інспектор інспекційного відділу №3 управління контролю за будівництвом Якимчук Мальвіна Сергіївна.

Разом з тим, згідно акту про проведення перевірки, міститься підпис лише ОСОБА_2 , що дає підстави стверджувати про проведення вказаної перевірки одноособово.

Також 18.09.2017 року головним державним інспектором інспекційного відділу №3 з управління контролю за будівництвом Якимчук Мальвіною Сергіївною складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у якому повідомлено ОСОБА_1 , що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 10:30 годин 28.09.2017 року у приміщенні Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за адресою: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32 (6-й поверх).

Одночасно з протоколом Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва складено припис від 18.09.2017 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою у термін до 20.10.2017 року усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом знесення самочинно збудованого 3-поверхового житлового будинку з мансардою та нежитловими приміщеннями по АДРЕСА_1 .

У зв`язку з відмовою позивача від підпису (як зазначено в приписі) акт, протокол та припис, були скеровані засобами поштового зв`язку на адресу ФОП ОСОБА_1 19.09.2017 року.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду прийнято постанову від 28.09.2017 року №57/17/073-8930, якою ФОП ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 25 260,00 грн.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону N 208/94-ВР порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, пунктами 16, 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі - Порядок № 244), передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

З аналізу наведених положень Порядку № 244 можна зробити висновок, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності за відсутності суб`єкта містобудування можлива виключно у випадку своєчасного повідомлення останнього про розгляд справи.

У даному випадку протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, акт та припис від 18.09.2017 року вручено представнику позивача за дві доби до дати розгляду справи (26.09.2017 року), що підтверджується доданою відповідачем до матеріалів справи копією повідомлення про вручення поштового відправлення.

Недотримання відповідачем процесуальних вимог Порядку № 244 позбавляє особу, яка притягається до відповідальності, права на захист її прав та інтересів в адміністративному порядку та зумовлює незаконність рішення органу, прийнятого за результатами розгляду справи про правопорушення.

При цьому, пунктом 19 Порядку №244 доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

У відповідності до пункту 20 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує: 1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи; 4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (пункт 21 Порядку №244).

Проте, відповідачем в порушення вказаних вище положень законодавства, не було з`ясовано у повному обсязі всіх обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, про що також не зафіксовано у протоколі та акті.

Разом з тим, згідно припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідачем встановлено, що фізична особа-підприємець ОСОБА_1 продовжує експлуатувати нежитлові приміщення житлового будинку на АДРЕСА_1 під станцію технічного обслуговування без прийняття їх до експлуатації у встановленому порядку. Однак, відповідач не надав жодних доказів та обґрунтувань того, що позивач почав використовувати вказаний об`єкт до чи після 01.07.2009 року. Отже, позиція відповідача щодо даного питання обмежується лише посиланням на те, що на момент проведення перевірки такий об`єкт експлуатується позивачем.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем було проведено перевірку у період з 05.09.2017 року по 18.09.2017 року неправомірно та з порушенням норм чинного законодавства, відтак оскаржуваний припис від 18.09.2017 року та постанова від 28.09.2017 року № 57/17/073-8930 є протиправними та підлягають скасуванню.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 липня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Головуючий суддя: Коротких А.Ю.

Судді: Сорочко Є.О.

Єгорова Н.М.