Справа № 420/2817/21
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2021-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 жовтня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/2817/21
Головуючий в 1 інстанції: Танцюра К.О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача - судді Турецької І.О.,

суддів - Стас Л.В., Шеметенко Л.П.

за участі секретаря - СкоріноїТ.С.

представника апелянта - Думікова В. А.;

представника позивача - адвоката Чорного О. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

У лютому 2021 року адвокат Чорний О. В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДПС в Одеській області (далі -ГУ ДПС в Одеській області) в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ №5-дс від 12.02.2021 про застосування до його довірительки дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Підставами для задоволення заявлених вимог, адвокат зазначив відсутність в її діях ознак дисциплінарного проступку, а також його складу.

Мотивуючи свою позицію адвокат указав, що зі змісту доповідної записки, яка стала підставою для порушення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 та прийняття наказу про порушення дисциплінарного провадження, неможливо встановити, які саме її особисті дії або вчинки можливо віднести до ознак дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889- VIII (далі - Закон №889- VIII).

Також адвокат наголосив, що оскаржуваний наказ не містить стислий виклад обставин дисциплінарної справи, в чому саме полягає винна протиправна дія державного службовця, відсутній вид дисциплінарного проступку, юридична кваліфікація проступку та відсутнє належне мотивування неналежного виконання посадових обов`язків позивача за посадовою інструкцією.

Далі, адвокат звернув увагу, що приписами статті 61 Конституції України та статей 67,74 Закону №889-VIII встановлено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, застосування дисциплінарного стягнення має бути здійснене із обов`язковим урахуванням принципу індивідуалізації покарання.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року, ухваленого за правилами загального позовного провадження, позов ОСОБА_1 задоволено.

Суд визнав протиправним та скасував наказ ГУ ДПС в Одеській області №5-дс від 12.02.2021 в частині застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 .

Вирішуючи спір по суті та задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що матеріалами службового розслідування вина ОСОБА_1 у вчиненні дисциплінарного проступку не доведена та не підтверджена належними доказами, а спірний наказ не містить конкретного факту дисциплінарного порушення, вчиненого саме ОСОБА_1 із посиланням на відповідні нормативні акти.

Далі, суд першої інстанції зосередив свою увагу на такому.

Як вбачається з подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС в Одеській області, даний орган, визначивши ступінь вини, характер і тяжкість вчиненого дисциплінарного проступку ОСОБА_1 рекомендував закрити дисциплінарне провадження та суворо попередити державного службовця, що у разі неналежного виконання службових обов`язків буде розглянуто питання щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Суд зауважив про ненадання, з боку ГУ ДПС в Одеській області, жодних пояснень чому, під час завершення дисциплінарного провадження та прийняття спірного наказу, роботодавець не врахував висновки подання Дисциплінарної комісії та чим керувався, приймаючи наказ про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани. Ураховуючи викладене та те, що в межах спірних правовідносин суб`єктом владних повноважень не доведено вину позивача у вчиненні дисциплінарного правопорушення та обґрунтованість застосування такого виду дисциплінарного стягнення як догана, суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність спірного наказу.

Короткий зміст апеляційної скарги та відзиву.

ГУ ДПС в Одеській області, вважаючи рішення суду першої інстанції таким, що не відповідає ознакам законності та обґрунтованості, в апеляційній скарзі просить його скасувати і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову.

Аналіз змісту апеляційної скарги ГУ ДПС в Одеській області свідчить про цитування скаржником подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи ГУ ДПС в Одеській області від 08.02.2021, де надається оцінка виконання ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків.

Також апелянт вказує на те, що суд першої інстанції, зробивши висновок, що дійсно мало місце помилкове та несвоєчасне внесення ОСОБА_1 до ІТС «Податковий блок» інформації та не складання протоколу про адміністративне правопорушення, одночасно заявляє про те, що її вина у вчиненні дисциплінарного проступку не доведена та не підтверджена належними доказами.

Це твердження суду, як вважає скаржник, суперечить Конституції України, Податковому кодексу України та іншим нормативно-правовим актам, що регулюють спірні правовідносини.

Представник позивачки, скориставшись правом подання відзиву на апеляційну скаргу, вказує про її необґрунтованість та просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Позиція представника, яка відображена у відзиві на апеляцію, є ідентичною позиції суду першої інстанції.

Представник апелянта в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти апеляційної скарги заперечив та просив рішення суду залишити без змін.

Фактичні обставини справи.

З 19.10.2020 ОСОБА_1 працювала у ГУ ДПС в Одеській області на посаді головного державного ревізора-інспектора відділу контролю за відшкодуванням ПДВ управління податкового адміністрування ГУ ДПС в Одеській області.

Наказом Головного управління ДПС в Одеській області №75-О від 14.01.2021 ОСОБА_1 призначено на посаду головного державного ревізора-інспектора відділу контролю за відшкодуванням ПДВ управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС в Одеській області (т.1 а.с.26-27).

16.12.2020 ГУ ДПС в Одеській області прийняло наказ №6349, яким порушило щодо ОСОБА_1 дисциплінарне провадження, вважаючи, що в її діях наявні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частиною 2 статті 65 Закону №889-VIII, а саме: порушення вимог статті 78 Податкового кодексу України, пп.5.1 п.5, пп.6.1 та 6.2 п.6, пп.7.1 п.7 розділу VIII частини 2 Регламенту №263, пункту 2.6. Методичних рекомендацій №22 при проведенні контрольно-перевірочних заходів по ТОВ «Юніал Про» (т.1 а.с.28).

В ході дисциплінарного провадження ОСОБА_1 надавала письмові пояснення (т.1 а.с.46-48).

Наказом ГУ ДПС в Одеській області від 01.02.2021 року № 147 було продовжено дисциплінарне провадження (т.1 а.с.49).

08.02.2021, за результатами дисциплінарного провадження Дисциплінарна комісія склала подання на ім`я начальника ГУ ДПС в Одеській області (т.1 а.с.64-69).

У поданні даний орган зазначив, що в діях головного державного ревізора - інспектора ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону №889-VIII, а саме: недотримання вимог підпункту 5.1 пункту 5, підпункту 6.1 та 6.2 пункту 6, підпункту 7.1 пункту 7 розділу VІІІ частини 2 Регламенту №263, пункту 2.6 Методичних рекомендацій №22 при проведенні контрольно-перевірочних заходів ТОВ «Юніал Про», а також незабезпечення, відповідно до ст.163-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення, складання адміністративного протоколу стосовно директора цієї юридичної особи за порушення порядку ведення податкового обліку.

Водночас, Дисциплінарна комісія не встановила негативних наслідків у зв`язку з нескладанням позивачкою протоколу про адміністративне правопорушення, мотивуючи тим, що притягнення до адміністративної відповідальності є неможливим, якщо вирішується питання про притягнення до кримінальної відповідальності, а також, якщо в подальшому висновки акта перевірки скасовуються в судовому порядку.

Однак, за твердженням Дисциплінарної комісії, вказане не спростовує обов`язок посадової особи, яка відповідальна за проведення перевірки щодо складання адміністративного протоколу та зберігання його в матеріалах перевірки платника податків.

Дисциплінарна комісія взяла до уваги обставини, що пом`якшують дисциплінарну відповідальність, відповідно до ст. 67 Закону №889-VIII, а саме - бездоганну поведінку і відсутність дисциплінарних стягнень та дійшла висновку про необхідність суворо попередити ОСОБА_1 , що у разі неналежного виконання службових обов`язків та допущення порушення вимог законодавчих актів при проведенні конрольно-перевірочної роботи, буде розглянуто питання щодо притягнення її до дисциплінарної відповідальності.

Поряд з цим, Дисциплінарна комісія рекомендувала закрити дисциплінарне провадження щодо головного державного ревізора - інспектора ОСОБА_1 (т.1 а.с.64-69).

На підставі вказаного подання начальником ГУ ДПС в Одеській області видано наказ від 12.02.2021 № 5-дс «Про завершення дисциплінарного провадження та застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 » (т.1 а.с.51-52).

За змістом вказаного наказу, за порушення вимог пункту 6, пункту 7 статті 8 Закону №889-VIII, що виразилось у неналежному виконанні посадових обов`язків, передбачених Посадовою інструкцією та Положенням про відділ контролю за відшкодуванням ПДВ та призвело до порушення підпункту 5.1. пункту 5, підпункту 6.1 та 6.2 пункту 6, підпункту 7.1. пункту 7 розділу VІІІ частини 2 Регламенту № 263, пункту 2.6. Методичних рекомендацій №22 при проведенні контрольно-перевірочних заходів щодо ТОВ «Юніал Про», а також незабезпечення відповідно до ст. 163-1 Кодексу України про адміністративне правопорушення складання адміністративного протоколу стосовно директора цієї юридичної особи за порушення порядку ведення податкового обліку, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) та позиція суду апеляційної інстанції щодо доводів апеляційної скарги і висновків суду першої інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для її задоволення, з огляду на таке.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом №889-VIII, Податковим кодексом України, Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04 грудня 2019 року №1039 (далі - Порядок №1039).

Так, відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №889-VIII, державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апарату (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з частиною 1 статті 3 Закону №889-VIII, він регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця.

Відповідно до частини першої статті 8 згаданого Закону, державний службовець зобов`язаний, зокрема, забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійна виконувати свої посадові обов`язки.

Згідно із частиною першою статті 64 Закону № 889-VIII, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Частиною першою статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Частиною 2 цієї статті встановлено, що дисциплінарними проступками є

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Як випливає зі змісту наведеної норми, перелік дисциплінарних проступків є вичерпний та не належить розширеному тлумаченню.

На підставі пункту 5 частини другої статті 65 вказаного Закону, дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Положеннями частини першої статті 66 Закону №889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

За правилами статті 68 Закону №889-VIII, дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Згідно із частинами першою, дев`ятою - одинадцятою статті 69 Закону № 889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Закону №889-VIII, перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Частиною 1 статті 74 вказаного Закону передбачено, що дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (частини перша і друга статті 77 Закону № 889-VIII).

Згідно з пунктом 21.1 статті 21 Податкового кодексу України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами (21.1.1); забезпечувати сумлінне виконання покладених на контролюючі органи функцій (21.1.2); забезпечувати ефективну роботу та виконання завдань контролюючих органів відповідно до їх повноважень (21.1.3).

Відповідно до пункту 21.2 цієї ж статті за невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків посадові (службові) особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

Згідно з пунктом 36 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039, за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Відповідно до частини 2 статті 77 Закону №889-VIII у рішенні про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Частина 5 ст. 77 Закону №889-VIII унормовує, що пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Як мовилося вище, Дисциплінарна комісія не висловила пропозицію щодо притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності, а рекомендувала обмежитися суворим попередженням.

Колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що за таких умов, суб`єкт призначення, приймаючи рішення про застосування дисциплінарного стягнення, діяв не у спосіб, не у порядок визначений Законом.

Наведена правова позиція суду апеляційної інстанції спирається на такому.

Рекомендаційний характер подання дисциплінарної комісії має ознаки рекомендаційної правової норми, що, в свою чергу, рекомендує суб`єкту призначення певний спосіб дій.

Тобто, суб`єкт призначення, отримавши відповідну рекомендацію, зобов`язаний залежно від припису норми: розглянути ці пропозиції і прийняти їх до виконання; обґрунтовано відмовитись.

Норми Закону №889-VIII, встановлюють, що виключними повноваженнями щодо встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця наділена лише дисциплінарна комісія. Тільки на Дисциплінарну комісію покладаються повноваження щодо визначення виду стягнення і врахування, зокрема, обставин, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарний проступок, що, очевидно, не надає права суб`єкту призначення застосовувати до державного службовця інший вид дисциплінарного стягнення, ніж той, що рекомендований дисциплінарною комісією.

Безумовно, накладання дисциплінарного стягнення за дисциплінарний проступок віднесено до виключної компетенції суб`єкта призначення.

Водночас приймати таке рішення суб`єкт призначення зобов`язаний на підставі подання дисциплінарної комісії, відповідно до вимог статті 69 Закону №889-VIII, тобто застосований може бути тільки той вид стягнення, що рекомендований дисциплінарною комісією.

Варто відзначити, що суб`єкт призначення наділений правом не застосувати до державного службовця вид дисциплінарного стягнення, що рекомендований дисциплінарною комісією, але наслідком цього, за наявності обґрунтованих підстав, має бути закриття дисциплінарного провадження.

Також, є підстави вважати таким, що заснований на приписах Закону №889-VIII, висновок суду першої інстанції, що у спірному наказі відсутня юридична кваліфікація дій державного службовця, за вчинення яких застосовано дисциплінарне стягнення (догана).

Так, в абзаці 2 наказу №5-дс від 12.02.2021 зазначається про порушення ОСОБА_1 вимог пункту 6 та 7 статті 8 Закону №889-VIII (обов`язки державного службовця), водночас конкретний пункт частини другої статті 65 Закону №889-VIII, який дозволяє чітко визначити як кваліфікував дії чи бездіяльність державного службовця саме той орган (посадова особа), який прийняв рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також перевірити правильність застосування до державного службовця певного виду стягнення - відсутній.

Зважаючи на викладене, це свідчить про незаконність спірного наказу, адже рішення, яке приймається за наслідками дисциплінарного провадження, повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мають значення для його прийняття.

Є також слушним застосування до спірних правовідносин правової позиції Верховного Суду, що викладена в постанові від 12.08.2019 у справі №1340/4847/18, згідно якої відсутність належного обґрунтування наказу про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є підставою для визнання його протиправним та скасування.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту, прав, свобод та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Судове рішення не може бути засновано на фактах, які не фігурували в оскаржуваному наказі.

Суд оцінює рішення суб`єкта владних повноважень на предмет його законності та обґрунтованості і не може ставати на бік державного органу, виправляючи його помилки.

Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права, будучи одним з основних принципів демократичного суспільства, передбачає судовий контроль над втручанням у право кожної людини на свободу. У такому контексті верховенство права означає, що органи державної влади не можуть діяти свавільно та зобов`язані дотримуватись правил, які даватимуть можливість передбачити заходи, що будуть застосовані в конкретних правовідносинах.

Підсумовуючи викладене та враховуючи те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, є всі підстави, відповідно до статті 316 КАС України, для залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення - без змін.

Розподіл судових витрат, за результатами апеляційного провадження, відповідно до статті 139 КАС України, не проводиться.

Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області - залишити без задоволення.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Доповідач - суддя І. О. Турецька

суддя Л. В. Стас

суддя Л. П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 22.10.2021 року.