Справа № 280/2036/20
Суддя: Олефіренко Н.А.
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

19 жовтня 2021 року м. Дніпросправа № 280/2036/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Олефіренко Н.А. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 23.06.2021 (суддя першої інстанції Татаринов Д.В.) в адміністративній справі №280/2036/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області до Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області, третя особа: Нововасилівська селищна рада про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Нововасилівська селищна рада про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що Приазовський районним сектором Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 24 грудня 2019 року по 26 грудня 2019 року проведено позапланову перевірку Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області, що розташований за адресою: 72410, Запорізька область, Приазовський район, с. Розівка, вул. Дубова, буд. 1. В ході перевірки позивачем встановлено, об`єкт відповідача експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей. Позивач зазначає, що всі перелічені порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки зазначені в Акті перевірки №236 від 26 грудня 2019 року, що вказані у позові, створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі. У зв`язку з наведеним, просить задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 23.06.2021позов задоволено частково.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та приміщень Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області розташованого за адресою: 72410, Запорізька область, Приазовський район, с. Розівка, вул. Дубова, буд. 1, до повного усунення порушень вимог законодавства визначених у Акті позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки №56 від 02 червня 2021 року.

В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову. В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що Розівський комунальний дошкільний навчальний заклад (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області є комунальним закладом, відповідно фінансування, в тому числі щодо забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснюється виключно бюджетними коштами. Судом першої інстанції зазначено, що за результатами проведення у період з 01 червня по 02 червня 2021 року позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що свідчить складений 02 червня 2021 року Акт перевірки №56, встановлено 5 порушень, а саме: не обладнано будівлю системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», чим порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні; не забезпечено об`єкт зовнішнім протипожежним водопостачанням, всупереч вимогам пункту 6.2.1 та 12.16 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування», чим порушено частину першу статті 20 Кодексу цивільного захисту України; всі шляхи евакуації об`єкту не забезпечено евакуаційним освітленням, чим порушено пункт 2.31 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні; не оброблено у будинку дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності, чим порушено пункт 2.5 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні; територія та приміщення дошкільного навчального закладу не забезпечено первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) відповідно до розрахунку, чим порушено пункт 3.6 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні.

Однак 07 червня 2021 року Приазовським PC ГУ ДСНС України у Запорізької області був складений Припис №30 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та зроблена відмітка по виконання порушення, зазначеного у п.5 Припису, а саме - територія та приміщення дошкільного навчального закладу не забезпечено первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) відповідно до розрахунку, чим порушено пункт 3.6 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні.

Вищезазначений факт не був врахований судом першої інстанції при прийнятті рішення, в якому зазначається, що відповідачем залишаються невиконаними саме 5 порушень.

Крім того, при вирішенні питання щодо повного зупинення експлуатації будівель та приміщень Розівського комунального закладу дошкільної освіти (дитячий садок) «Веселка» Нововасилівської селищної ради Запорізької області судом першої інстанції не врахований той факт, що заборона на експлуатацію будівель та приміщень вищезазначеного закладу призведе до повної зупинки навчально-виховного процесу на невизначений термін, що, в свою чергу, є порушенням конституційних прав дитини на дошкільну освіту.

Відповідачем та третьою особою 06.10.2021 до суду подано клопотання про розгляд справи за участю, однак останні не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), дана справа віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 30 березня 2020 року.

Втім, відповідно до ч. 2 ст. 311 КАС України підставою для розгляду справи в іншому порядку, ніж передбачений ч. 1 ст. 311 КАС України, є висновок суду про необхідність її розгляду у судовому засіданні.

Разом з тим, саме по собі клопотання сторони про розгляд справи за її участю, яка відповідно до закону може розглядатися в порядку письмового провадження, не є достатньою підставою для призначення її до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Такий висновок відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в ухвалі від 27 серпня 2019 року у справі № 826/7244/18, відповідно до якої бажання сторін у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, висловлені ними в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення справи до розгляду з викликом її учасників.

З огляду на викладене, відсутні були підстави для задоволення клопотання Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області та Нововасилівської селищної ради про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що в період з 24 грудня 2019 року по 26 грудня 2019 року Приазовським районним сектором Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки - Розівським комунальним дошкільним навчальним закладом (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області (), який розташований за адресою: 72410, Запорізька область, Приазовський район, с. Розівка, вул. Дубова, буд. 1.

За результатами перевірки складено Акт перевірки від 26 грудня 2019 року №236, відповідно до якого встановлено наступні порушення:

1. Будівля ДНЗ не забезпечена адресним вказівником (назва вулиці, номер будинку) на фасаді будівлі або на іншому видному місці та освітлювальним у темний час доби.

2. Всі шляхи евакуації будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням.

3. У будівлі ДНЗ дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності.

4. Не виконано захист будівлі від прямого попадання блискавки і вторинних її проявів.

5. В приміщенні кухні ДНЗ з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

6. Будівля не забезпечена необхідною кількістю води для зовнішнього пожежогасіння будівлі відповідно до вимог ДБН В.2.5 - 74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі».

7. Будівлю не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5 - 56:2014 «Системи протипожежного захисту».

8. Територія та приміщення дошкільного навчального закладу не забезпечено первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) відповідно до розрахунку.

9. Відповідальним за пожежну безпеку не об`єкті не визначено необхідну кількість первинних засобів пожежогасіння окремо для кожного поверху та приміщення.

10. Технічне обслуговування наявних на об`єкті вогнегасників не здійснюється..

11. Інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії не розміщено.

12. Відсутня інструкція щодо дії персоналу суб`єкта господарювання у разі загрози або виникнення надзвичайних ситуацій.

13. Не проведено ідентифікацію об`єкту щодо визначення потенційної небезпеки.

Акт перевірки складено та підписано в присутності Завідувача Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області, якаій 26 грудня 2019 року вручено один примірник.

02 червня 2021 року залишаються неусунутими 5 порушень. Так, 02 червня 2021 року складено Акт перевірки №56 за результатами проведеного в період з 01 червня 2021 року по 02 червня 2021 року позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідача, що отриманий Завідувачем Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області 02 червня 2021 року.

В ході перевірки встановлено наступні порушення:

1. Не обладнано будівлю системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий) ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

2. Не забезпечено об`єкт зовнішнім протипожежним водопостачанням, всупереч вимогам пункту 6.2.1 та 12.16 ДБН В.2.5-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування».

3. Всі шляхи евакуації об`єкту не забезпечено евакуаційним освітленням.

4. Не оброблено у будинку дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності.

5. Територія та приміщення дошкільного навчального закладу не забезпечено первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) відповідно до розрахунку.

У зв`язку з виявленими порушеннями відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, позивач на підставі Кодексу цивільного захисту України, звернувся до адміністративного суду із вимогою про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі та приміщень Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області, розташованого за адресою: 72410, Запорізька область, Приазовський район, с. Розівка, вул. Дубова, буд. 1, шляхом зобов`язання Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу «Веселка» Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області повністю зупинити експлуатацію будівлі та приміщень за вказаною адресою, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що подальша експлуатація приміщень Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області із вищезазначеними порушеннями вимог пожежної безпеки створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому доводи Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області щодо застосування до відповідача відповідних заходів реагування є обґрунтованими.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, з огляду на наступне.

Відповідно до абз.2 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Як встановлено частиною першою статті 3 Закону України Закону №877-V, державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною першою статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону України №877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про пожежну безпеку", забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ та організацій покладається на їх керівників і уповноважених ними осіб, якщо інше не передбачено відповідним договором.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює Кодекс цивільного захисту України № 5403-VI від 02.10.2012 (далі - Кодекс).

У відповідності до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 50 Кодексу цивільного захисту України, джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є будівлі та споруди з порушенням умов експлуатації та суб`єкти господарювання з критичним станом виробничих фондів та порушенням умов експлуатації.

За положеннями Кодексу цивільного захисту України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 64 Кодексу, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Приписами ч.2 ст.68 Кодексу встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ст.70 Кодексу, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що встановлення факту порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, та у подальшому може призвести до тяжких наслідків у цій сфері, є достатньою підставою для застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту. Адміністративний суд, у разі наявності обґрунтованих підстав вважати, що виявлені органом державного нагляду (контролю) порушення вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей і не були усунуті суб`єктом господарювання, має ухвалити рішення про вжиття відповідних заходів реагування, в тому числі шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) будівель.

Пунктом 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Відповідно до п.24 вищезазначеної статті, надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Отже, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі або надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697, встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п. 2).

Таким чином, у випадку наявності підстав для застосування одного з таких заходів реагування як повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, орган контролю звертається до суду із адміністративним позовом.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що виявлені під час проведення перевірки порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей (як персоналу об`єкту, так й іншим громадянам, учням закладу, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі).

Так, відсутність або не відповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.

Відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння.

Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що в свою чергу створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.

Відсутність інструкції, яка визначає дії працівників у разі виявлення пожежі, а також щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, може призвести до загибелі та травмування людей в наслідок незнання порядку дій в разі виникнення пожежі.

Не проведення ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій.

Відсутність навчання по програмі пожежно-технічного мінімуму призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні пожежі, що в свою чергу сприяє розвитку пожежі, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.

Відсутність або не відповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або неправильного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відсутність навчання персоналу діям у разі виникнення надзвичайних ситуацій та аварій, декларації безпеки об`єкту підвищеної небезпеки, плану локалізації і ліквідації аварійних наслідків та аварій, диспетчерської служби та об`єктових матеріальних резервів для запобігання ліквідації надзвичайних ситуацій природного та техногенного характеру і їх наслідків призведе до неправильних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні перешкоджає ліквідації людей та перешкоджає ліквідації надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушенні може призвести до виникнення надзвичайної ситуації або вибуху.

Відсутність об`єктивних тренувань з питань цивільного захисту призведе до неправильних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що у свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей та ліквідації надзвичайної ситуації, а в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушенні може призвести до виникнення надзвичайної ситуації або вибуху.

При відсутності або невідповідності захисту будівлі від прямих ударів блискавки та захисту від вторинних дій блискавки у випадку удару блискавки у будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу високої напруги на струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей, та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Також, наявність таких порушень як: не оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Наявність цих порушень може призвести до пожежі, значних матеріальних збитків, низької стійкості та руйнуванню будівельних конструкцій будівлі, швидкого розповсюдження пожежі по дерев`яним та горючим конструкціям приміщень, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також, створюють перешкоди для проведення пожежогасіння пожежно-рятувальними підрозділами.

Оцінюючи доводи відповідача, викладені в апеляційній скарзі, щодо усунення частини порушень та відсутності підстав для застосування заходів реагування, застосованих судом першої інстанції, колегія суддів зазначає, що на час розгляду справи у суді апеляційної інстанції Відповідачем усунуто лише частину порушень зазначених в акті перевірки, що свідчить про існування загрози життю та здоров`ю людей.

Верховний Суд у постанові від 10 жовтня 2019 року у справі № 320/5849/18 зазначив, що наявність порушення вимог протипожежної безпеки не вважається усунутим лише за умови розгляду можливості щодо такого усунення.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17 жовтня 2019 у справі № 826/7292/18.

Таким чином, колегія суддів приходить висновку, що станом на час розгляду даної справи по суті, відповідні порушення залишаються не усуненими, а відтак реальною є загроза спричинення шкоди здоров`ю та життю людей.

Колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

За своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом у постанові № 826/12258/18 від 18.09.2018 року.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку, що встановлені під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Колегія суддів також враховує, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 по справі № 823/589/16.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить висновку про порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем в повній мірі.

При цьому, колегія суддів зазначає, що дотримання протипожежних вимог є обов`язком особи, яка здійснює експлуатацію відповідного об`єкта.

Так, відповідно до частин 1-3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки на території України, регулювання відносин у цій сфері органів державної влади, органів місцевого самоврядування та суб`єктів господарювання і громадян здійснюються відповідно до цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях.

Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Згідно з пунктом 5 Розділу І Правил № 1417 особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.

Діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів (п. 1 Розділу ІІ Правил № 1417).

Таким чином, колегія суддів зазначає, що забезпечення пожежної безпеки об`єкта є обов`язком, який покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що відповідач не усунув всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів вважає правомірним застосування судом першої інстанції заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до повного усунення порушень

Колегія суддів звертає увагу на те, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

При цьому, доводи відповідача про те, що ним було усунуто частину виявлених порушень та вжито ряд заходів, спрямованих на усунення тих, які залишились, що на думку відповідача виключає необхідність застосування заходів реагування, колегія суддів вважає безпідставними, оскільки зазначені обставини не виключають, а навпаки підтверджують наявність порушень вимог пожежної і техногенної безпеки, допущених відповідачем, на момент проведення перевірки та, відповідно, існування підстав для застосування заходів реагування з метою усунення небезпеки заподіяння шкоди життю та здоров`ю людей.

Згідно частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Колегія суддів вказує, що належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.

Однак, матеріали справи не містять такої заяви та не містять висновку позивача про усунення відповідачем зафіксованих в актах перевірки порушень, а тому колегія суддів вважає, що доводи відповідача про відсутність істотних порушень не підтверджені належними доказами.

Крім того, відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі № 823/589/16.

Відтак, позивач, як суб`єкт владних повноважень навів переконливі доводи та надав докази на підтвердження необхідності застосування крайнього заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації вищевказаного об`єкту до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків не спростовують та не свідчать про наявність підстав для скасування оскаржуваного рішення суду, позаяк не містять аргументованих доводів на спростування правомірності висновків суду першої інстанції у взаємозв`язку з обставинами справи.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області, викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючисьст.ст. 241, 242, 243, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Розівського комунального дошкільного навчального закладу (дитячий садок) загального типу Веселка Розівської сільської ради Приазовського району Запорізької області залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 23.06.2021 в адміністративній справі №280/2036/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови виготовлено 21 жовтня 2021 року.

Головуючий - суддя Н.А. Олефіренко

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва