Справа № 160/3789/21
Суддя: Чепурнов Д.В.
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 жовтня 2021 року м. Дніпросправа № 160/3789/21
Суддя І інстанції Рябчук О.С.

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Чепурнова Д.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Мельника В.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ»

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови, -

ВСТАНОВИВ:

ТОВ «КАМАЙ» звернулося з вищевказаним позовом до суду в якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110140/2021/000010/1 від 09.03.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2021/00024 від 09.03.2021 року.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що відповідач застосував другорядний метод визначення митної вартості при цьому не довів неможливість використання основного, оскільки надані позивачем документи свідчать, що відомості про заявлену митну вартість товару є об`єктивними, такими, що піддаються обчисленню та підтверджуються документально, у зв`язку із чим просить суд скасувати вказане рішення про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року у задоволенні позову було відмовлено.

В апеляційній скарзі ТОВ «КАМАЙ» посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Вказує, що судом першої інстанції не надано правової оцінки тому факту, що у митного органу були відсутні підстави для витребування додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Затребувані митницею документи жодним чином не мають відношення для підтвердження митної вартості товару, визначеною за ціною контракту, та обставина що в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками є інформація про те, що ідентичний товар у попередні періоди розмитнювався за більшою вартістю не є підставою для відмови у визначенні митної вартості за основним методом і не свідчить про наявність порушень з боку декларанта.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 13.07.2020 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ» (далі - покупець) та компанією «Ningbo Wanlong Electric Appliance Co., Ltd.», Китай (далі продавець) був укладений зовнішньоекономічний контракт №NWE/KM-2020 від 13.07.2020р. (далі - контракт).

Згідно з п.1.1., пп. 1.2, п. 1.3. контракту Товариство з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ» (Покупець) купує товар - побутову техніку, посуд, столові прибори, згідно інвойсів на кожну поставку, які є невід`ємною частиною контракту; продавець «Ningbo Wanlong Electric Appliance Co., Ltd.», Китай, є виробником товару; кожна поставка обумовлюється окремими інвойсами.

Відповідно до п. 2.1. контракту, ціна на товар встановлюється в доларах США і вказується в інвойсах на кожну окрему партію товару.

Ціни на товар, умови поставки, умови оплати вказані в інвойсі і обумовлюються на кожну партію товару (п. 2.2. контракту).

Відповідно до пунктів 2.3, 2.4. контракту ціни на товар та умови поставки (відповідно до правил Інкотермс в редакції 2010 року) обумовлюються на кожну партію товару окремо і вказуються в інвойсі.

Ціни на товар включають в себе вартість самого товару, упаковки, маркування, навантаження і його доставки до обумовленого умовами пункту.

Кількість, асортимент поставки конкретної партії товару вказані в інвойсах (п. 5.2. контракту).

Відповідно до п. 7.1. контракту покупець зобов`язується здійснити розрахунки з продавцем за куплений товар в термін, обумовлений в інвойсах.

На умовах, вказаних у комерційному інвойсі від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309, в рамках зовнішньоекономічного контракту №NWE/KM-2020 від 13.07.2020 р. було організовано поставку товарів з Китаю до України, а саме: гриль електричний побутовий, сендвічниці електричні побутові, вафельниці електричні побутові, на загальну суму 20 238,60дол.США.

З метою митного оформлення товару позивач 09.03.2021 р. подав до Дніпровської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію (ЕМД) № UA 110140/2021/002133.

Митна вартість товару була визначена декларантом за ціною контракту.

Із митною декларацією № UA 110140/2021/002133 для здійснення митного оформлення товарів були надані:

- пакувальний лист (Packing list) пакувальний лист від 26.01.2021;

- рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) № WL/ZM180309 від 26.01.2021;

- коносамент (Bill of lading) № UTRUST21010216 від 30.01.2021;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) № 0450 від 06.03.2021;

- автотранспортна накладна (Road consignment note) № 0450/1 від 06.03.2021;

- декларація про походження товару (Declaration of origin) № WL/ZM180309 від 26.01.2021;

- прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 10.12.2020;

- зовнішньоекономічний договір (контракт) № NWE/KM-2020 від 13.07.2020;

- інструкція від 10.12.2020;

- інформація морських агентів від 07.03.2021;

- копія митної декларації країни відправлення № 00381246 від 30.01.2021.

У відповідності до ст.337 Митного кодексу України при проведенні перевірки документів, які надані у підтвердження заявленої митної вартості товарів, митним органом виявлено наступне.

1.Оцінювана партія товарів заявлена декларантом до митного контролю та митного оформлення на підставі зовнішньоекономічного контракту із виробником NINGBO WAN LONG ELECTRICAL APPLIANCE СО., LTD (Китай) від 13.07.2020 NWE/KM-2020. Відповідно до пункту 4.3. контракту від 13.07.2020 NWE/KM-2020 оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару. У наданому комерційному рахунку № WL/ZM180309 від 26.01.2021 визначена як 180 днів після отримання партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ.

2.У наданому морському коносаменті UTRUST21010216 від 30.01.2021 назва товарів, що переміщується у заявлених контейнерах не відповідає товарам, що заявлені до митного оформлення (home appliance and spare parts). Крім того, у коносаменті зазначений маршрут слідування товару та пункт прибуття товарів (порт Одеса), що не відповідає заявленим умовам поставки - DAP Дніпро.

3. До митного оформлення оцінюваної партії товарів декларантом надано прайс-лист б/н від 10.12.2020, який містить посилання на комерційні умови поставки FOB Шанхай, CFR-Південний та DAP - Дніпро.

4. Наданий прайс-лист від 10.12.2020 має адресний характер та суб`єктивну спрямованість в розумінні вимог статті 52 МКУ, адже містить обмежений перелік товарів та конкретні умови поставки-CFR-Південний та DAP-Дніпро. Вищезазначене може свідчити про суб`єктивний характер даного документу та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари.

5. Декларантом до митного оформлення надано митну декларацію країни відправлення № 00381246 від 30.01.2021. Згідно Закону КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 2008 р., графа 47 (дата заповнення) має містити підпис та печатку митного органу. Графа 47 в митній декларації країни відправлення №00381246 від 30.01.2021 не заповнена. Отже, виникають сумніви щодо її достовірності.

6. Поставка товару здійснена на умовах поставки товарів DAP Дніпро, на яких продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, в узгодженому місці (Дніпро ), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Дніпро) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до Дніпро є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється.

7. Декларантом до митного оформлення надано митну декларацію країни відправлення №000381246 від 30.01.2021, в графі 3 (умови поставки) якої вказані умови поставки CFR.

8. В наданій копії митної декларації країни відправлення №00381246 від 30.01.2021 в графі 24 (фрахт) зазначено вартість транспортування 2600 дол.США. Ціни на товар в вищевказаній декларації співпадають з цінами в ЕМД від 09.03.2021 № UA110140/2021/002133 на умовах поставки DAP). Відповідно до міжнародних правил перевезення Інкотермс-2010 на умовах поставки CFR означає, що продавець постачає товар на борт судна. Продавець зобов`язаний заключити договір та сплатити всі витрати та фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення. Відповідно до коносаменту від 30.01.2021 № UTRUST21010216 порт призначення Одеса. Тобто наявна вірогідність невключения до митної вартості товару за ЕМД від 09.03.2021 №UA110140/2021/002133 частини транспортних витрат, а саме витратна перевезення від порту призначення до узгодженого місця призначення (в даному випадку Дніпро).

9. Відповідно до п.6.3 наданого до митного оформлення контракту № NWE/KM-2020 від 13.07.2020 зазначено, що Продавець гарантує якість Товару протягом 12 місяців з дня здійснення поставки за умови його нормального експлуатування. При виявленні дефектів протягом зазначеного терміну, не є наслідком неправильної експлуатації, під технічним контролем і за погодженням сторін після процедури сервісного обслуговування, організованого Продавцем, Продавець зобов`язується компенсувати їх вартість покупцеві. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають влив на його вартість, до митного оформлення не надано.

10. В мережі Інтернет на сайтах panjiva.com, dnb.com відсутня інформація щодо офіційного сайту виробника товару NINGBO WANLONG ELECTRICAL APPLIANCE CO., LTD (Китай). Таким чином, заявлені декларантом відомості щодо виробника товару та характер зовнішньоекономічної угоди-не підтверджено документально, що впливає на вартість оцінюваного товару.

Враховуючи викладене та з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, використовуючи право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, з урахуванням ч.2, 3 ст. 53 МКУ, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1. якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

2.транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

3. за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

4.якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

5.висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Консультація проведена.

Листом директора ТОВ «КАМАЙ» від 09.03.2021 р. було повідомлено про відсутність додаткових документів у підтвердження заявленої митної вартості товару.

Проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості з урахуванням документів наданих до митного оформлення.

Враховуючи виявлені у ході перевірки невідповідності та розбіжності у документах та відомостях, наданих до митного контролю, ненадання декларантом жодного документу згідно сформованого переліку, що спростовують зазначені розбіжності, було прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості.

Заявлена вартість товару №1 «Гриль електричний побутовий» 4,7 дол./шт та 1,7317 дол./кг., товару №2 «Сендвічниці електричні побутові» - 1,5465 дол./шт та 0,8156 дол./кг.

В інформаційних ресурсах митниці наявна інформація про митне оформлення подібного товару №1 згідно призначення, комплектності, торгівельної марки «RZTK», виробник та відправник - Китай, імпортованого на умовах поставки - СРТ, митне оформлення яких здійснено за ціною контракту за ЕМД від 01.02.2021 № UA100300/2021/2112 за ціною 7,08 дол./шт.; та до товару №2 згідно призначення, комплектності, торгівельної марки «CROWNBERG», виробник та відправник - Китай, імпортованого на умовах поставки - СРТ, митне оформлення яких здійснено за ціною контракту за ЕМД від 20.12.2020 № IJA500150/2020/211083 за ціною 5,276104 дол./шт.

Митна вартість товарів №1 та №2 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) органом доходів та зборів митній вартості за ЕМД від 01.02.2021 № UA100300/2021/2112 за ціною 7,08 дол./шт.; за ЕМД від 20.12.2020 № UA500150/2020/211083 за ціною 5,276104 дол./шт.

09.03.2021 р. митним органом прийнято Рішення про коригування митної вартості від 09.03.2021 № UA110140/2021/000010/1.

У зв`язку з прийняттям митним органом рішення про коригування митної вартості, позивачу було оформлено картку відмови у митному оформленні №UA110140/20219/00024.

Товар випущений у вільний обіг за МД №UA110140/2021/002199.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку що у митниці не було достатніх підстав для застосування методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), оскільки позивачем було заявлено неповні відомості про митну вартість товарів та використані декларантом відомості про митну вартість товарів не підтверджені документально. Суд також вказав, що товар, який поданий до митного оформлення згідно із ЕМД № UA 110140/2021/002133 від 09.03.2021 р. імпортований на умовах, вказаних у комерційному інвойсі від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309.

Згідно із комерційним інвойсом від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309 в рамках контракту NWE/KM-2020 від 13.07.2020 поставляється товар (гриль електричний побутовий, сендвічниці електричні побутові, вафельниці електричні побутові), на загальну суму 20 238,60дол.США. на умовах DАР Дніпро, Україна, умови оплати: протягом 180 днів після отримання товару.

Водночас, в коносаменті UTRUST21010216 від 30.01.2021 назва товарів, що переміщується у заявлених контейнерах, не відповідає товарам, що заявлені до митного оформлення (home appliance and spare parts) та згідно із комерційним інвойсом від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309.

Крім того, у коносаменті зазначений маршрут слідування товару та пункт прибуття товарів (порт Одеса), що не відповідає заявленим умовам поставки - DAP Дніпро згідно із комерційним інвойсом від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309.

Сумнівним є також і те, що згідно із митною декларацією країни відправлення №000381246 від 30.01.2021 в графі 3 вказані умови поставки C&F, тобто інші умови поставки, аніж ті, що визначені інвойсом від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Порядок визначення митної вартості товарів, методи визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України, передбачене Митним кодексом України та іншими нормативними актами.

Так, ст. 49 Митного кодексу України (далі - МК України) встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 ст. 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з ч. 4 ст. 53 цього Кодексу у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

При цьому, ч. 5 ст. 53 МК України встановлено, що забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 6 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу. Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно підрозділу цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Відповідно до ч. 12 ст. 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Статтею 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

З аналізу наведених норм видно, що митна вартість має бути підтверджена достовірними документами, що містять відомості про всі її складові, визначені на підставі об`єктивних даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до ч. 2 ст. 58 МК України основний метод визначення митної вартості не застосовується, якщо використані декларантом відомості не підтверджені документально або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до ст. 59 МК України, якою встановлено метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів, у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статті 58 цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята органом фіскальної служби вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.

Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснене, і таке інше.

Статтею 60 МК України передбачено, що у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними.

Для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку.

Ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.

У разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена.

У разі якщо кошти та витрати, зазначені в п. п. 5-7 ч. 10 ст. 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці у таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними подібними (аналогічними) товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.

У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо подібних (аналогічних) товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.

Відповідно до Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).

Згідно з статтею VII ГАТТ оцінка ввезеного товару для митних цілей повина ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають виключну компетенцію в питаннях перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості і з цією метою мають повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару в разі наявності підстав для сумніву в правильності митної оцінки товару, що переміщується через митний кордон України.

Встановлені обставини справи свідчать про те, що митну вартість товару №1 «Гриль електричний побутовий» 4,7 дол./шт та 1,7317 дол./кг., товару №2 «Сендвічниці електричні побутові» - 1,5465 дол./шт та 0,8156 дол./кг. скориговано через те, що в інформаційних ресурсах митниці наявна інформація про митне оформлення подібного товару №1 згідно призначення, комплектності, торгівельної марки «RZTK», виробник та відправник - Китай, імпортованого на умовах поставки - СРТ, митне оформлення яких здійснено за ціною контракту за ЕМД від 01.02.2021 № UA100300/2021/2112 за ціною 7,08 дол./шт.; та до товару №2 згідно призначення, комплектності, торгівельної марки CROWNBERG, виробник та відправник - Китай, імпортованого на умовах поставки - СРТ, митне оформлення яких здійснено за ціною контракту за ЕМД від 20.12.2020 № IJA500150/2020/211083 за ціною 5,276104 дол./шт.

Митна вартість товарів №1 та №2 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ, та ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) органом доходів та зборів митній вартості за ЕМД від 01.02.2021 № UA100300/2021/2112 за ціною 7,08 дол./шт.; за ЕМД від 20.12.2020 № UA500150/2020/211083 за ціною 5,276104 дол./шт.

Підставою для здійснення коригування митної вартості, стали наступні обставини:

1.Оцінювана партія товарів заявлена декларантом до митного контролю та митного оформлення на підставі зовнішньоекономічного контракту із виробником NINGBO WAN LONG ELECTRICAL APPLIANCE СО., LTD (Китай) від 13.07.2020 NWE/KM-2020. Відповідно до пункту 4.3. контракту від 13.07.2020 NWE/KM-2020 оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару. У наданому комерційному рахунку № WL/ZM180309 від 26.01.2021 визначена як 180 днів після отримання партії товару. Вказана схема розрахунків за поставлений товар може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ.

2.У наданому морському коносаменті UTRUST21010216 від 30.01.2021 назва товарів, що переміщується у заявлених контейнерах не відповідає товарам, що заявлені до митного оформлення (home appliance and spare parts). Крім того, у коносаменті зазначений маршрут слідування товару та пункт прибуття товарів (порт Одеса), що не відповідає заявленим умовам поставки - DAP Дніпро.

3. До митного оформлення оцінюваної партії товарів декларантом надано прайс-лист б/н від 10.12.2020, який містить посилання на комерційні умови поставки FOB Шанхай, CFR-Південний та DAP - Дніпро.

4. Наданий прайс-лист від 10.12.2020 має адресний характер та суб`єктивну спрямованість в розумінні вимог статті 52 МКУ, адже містить обмежений перелік товарів та конкретні умови поставки-CFR-Південний та DAP-Дніпро. Вищезазначене може свідчити про суб`єктивний характер даного документу та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари.

5. Декларантом до митного оформлення надано митну декларацію країни відправлення № 00381246 від 30.01.2021. Згідно Закону КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР №52 2008 р., графа 47 (дата заповнення) має містити підпис та печатку митного органу. Графа 47 в митній декларації країни відправлення №00381246 від 30.01.2021 не заповнена. Отже, виникають сумніви щодо її достовірності.

6. Поставка товару здійснена на умовах поставки товарів DAP Дніпро, на яких продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, в узгодженому місці (Дніпро ), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Дніпро) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до Дніпро є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється.

7. Декларантом до митного оформлення надано митну декларацію країни відправлення №000381246 від 30.01.2021, в графі 3 (умови поставки) якої вказані умови поставки CFR.

8. В наданій копії митної декларації країни відправлення №00381246 від 30.01.2021 в графі 24 (фрахт) зазначено вартість транспортування 2600 дол.США. Ціни на товар в вищевказаній декларації співпадають з цінами в ЕМД від 09.03.2021 № UA110140/2021/002133 на умовах поставки DAP). Відповідно до міжнародних правил перевезення Інкотермс-2010 на умовах поставки CFR означає, що продавець постачає товар на борт судна. Продавець зобов`язаний заключити договір та сплатити всі витрати та фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення. Відповідно до коносаменту від 30.01.2021 № UTRUST21010216 порт призначення Одеса. Тобто наявна вірогідність невключения до митної вартості товару за ЕМД від 09.03.2021 №UA110140/2021/002133 частини транспортних витрат, а саме витратна перевезення від порту призначення до узгодженого місця призначення (в даному випадку Дніпро).

9.Відповідно до п.6.3 наданого до митного оформлення контракту № NWE/KM-2020 від 13.07.2020 зазначено, що Продавець гарантує якість Товару протягом 12 місяців з дня здійснення поставки за умови його нормального експлуатування. При виявленні дефектів протягом зазначеного терміну, не є наслідком неправильної експлуатації, під технічним контролем і за погодженням сторін після процедури сервісного обслуговування, організованого Продавцем, Продавець зобов`язується компенсувати їх вартість покупцеві. Вказаний документ, що містить відомості про якісні характеристики та мають влив на його вартість, до митного оформлення не надано.

10. В мережі Інтернет на сайтах panjiva.com, dnb.com відсутня інформація щодо офіційного сайту виробника товару NINGBO WANLONG ELECTRICAL APPLIANCE CO., LTD (Китай). Таким чином, заявлені декларантом відомості щодо виробника товару та характер зовнішньоекономічної угоди-не підтверджено документально, що впливає на вартість оцінюваного товару.

Щодо доводів позивача про схему розрахунків за поставлений товар, яка може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, що унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно з статтею VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, колегія суддівзазначає наступне.

Відповідно до пункту 4.3. контракту від 13.07.2020 NWE/KM-2020 оплата за товар може проводитися як на умовах передоплати, так і на умовах оплати інвойсу через 180 днів після отримання товару на склад Покупця в Україні, і це зазначається в інвойсі на конкретну партію Товару.

У наданому комерційному рахунку № WL/ZM180309 від 26.01.2021 визначена як 180 днів після отримання партії товару..

При цьому, колегія суддів акцентує увагу на тому, що заявлений рівень вартості обчислюється як ціна, що підлягає оплаті за товар, що не протирічить положенням «Угоди про застосування статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі 1994 року» та частинам 4, 5 статті 58 МКУ, згідно з якими митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.

Відсутність документів про оплату за товар не впливає на числові значення митної вартості товарів і стосується умов оплати за товар.

Верховний Суд щодо умов оплати висловив наступну правову позицію, яка викладена у постанові від 11.04.2018 року у справі №804/4680/16: «У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.

Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта».

Крім того, Верховний Суд у постанові від 20.03.2018 року у справі №815/4132/17 зазначив, що уявлення митного органу щодо проміжку часу для внесення передоплати може не збігатися з домовленостями господарюючих суб`єктів, а питання оплати вирішуються сторонами на вільній основі, з урахуванням власних ризиків та можливостей.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що зазначена відповідачем підстава жодним чином не перешкоджає митному органу перевірити митну вартість імпортованого товару на підставі наданих позивачем документів.

Також відповідачем жодним чином не обґрунтовано доводи про вплив відсутності відомостей щодо безпосереднього виробника та торгівельної марки товару на вартість оцінюваного товару.

У свою чергу, як видно з експортної митної декларації Китайської народної республіки NINGBO WAN LONG ELECTRICAL APPLIANCE СО., LTD (Китай) є виробником торгівельної марки «LIBERTON», з яким позивачем укладено контракт, що повністю відповідає відомостям про виробника визначеним позивачем у митній декларації.

Згідно із положеннями ст. 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України.

За приписами ч. 1 ст. 6 Господарського кодексу України загальними принципами господарювання в Україні є: забезпечення економічної багатоманітності та рівний захист державою усіх суб`єктів господарювання; свобода підприємницької діяльності у межах, визначених законом; вільний рух капіталів, товарів та послуг на території України; обмеження державного регулювання економічних процесів у зв`язку з необхідністю забезпечення соціальної спрямованості економіки, добросовісної конкуренції у підприємництві, екологічного захисту населення, захисту прав споживачів та безпеки суспільства і держави; захист національного товаровиробника; заборона незаконного втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб у господарські відносини.

Положеннями ст. ст. 179, 189, 190 Господарського кодексу України встановлено, що при укладенні господарських договорів сторони можуть визначити зміст договору на основі вільного волевиявлення; суб`єкти господарювання можуть використовувати у господарській діяльності вільні ціни; ціни у зовнішньоекономічних договорах (контрактах) можуть визначатися в іноземній валюті за згодою сторін; вільні ціни визначаються суб`єктами господарювання самостійно за згодою сторін, а у внутрішньогосподарських відносинах - також за рішенням суб`єкта господарювання.

Умовами зовнішньоекономічного контракту №NWE/KM-2020 від 13.07.2020р.сторони погодили ціну за товар, яка визначена в інвойсі та співпадає з ціною передбаченою прайс-листом постачальника, дійшли згоди щодо всіх істотних умов поставки та виконали умови договору.

При цьому, відомості про виробника та торгівельну марку товару, у тому числі документи визначені відповідачем, а саме: копія ліцензії на виробництво товару; копія нормативно-технічної документації на виготовлення товару; копія сертифікату на систему якості товару; копія сертифікату продукції власного виробництва відсутні серед переліку документів, передбачених ч. 2 ст. 53 МК України, які підтверджують митну вартість товарів.

Згідно з ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку, що наведені відповідачем підстави, жодним чином не перешкоджає митному органу перевірити митну вартість імпортованого товару на підставі наданих позивачем документів.

З приводу ненадання документу, що містить відомості про якісні характеристики, який на думку відповідача має влив на його вартість, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 2 ст. 53 МК України передбачено перелік документів які надаються для підтвердження розрахунку митної вартості. Документи про якість товару не входять у цей перелік документів, а тому зауваження митниці щодо відсутності документів виробника про якісні характеристики товару, як розбіжність, яка впливає на числові значення митної вартості, необґрунтоване і протирічить положенням митного законодавства.

Верховний Суд з приводу ненадання документів про якість товару для підтвердження митної вартості у постанові від 16.11.2018 року у справі №813/1012/17 зазначив, що виключний перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження митної вартості, наведений у ст. 53 МК України і серед цього переліку відсутні документи щодо якості товарів.

Також суд зазначає, що документи щодо якості товарів не підтверджують та не спростовують ціни товару, а відтак, вони не впливають на визначення митної вартості товару.

Крім того, п. 6.1 контракту передбачена загальна вимога якості товару, який має відповідати встановленим державним стандартам. Зазначений пункт не передбачає і не вимагає від постачальника у обов`язковому порядку надавати спеціальні документи, що підтверджують якість товару.

Таким чином, вимога митниці про надання документів, що містять відомості про якісні характеристики, є безпідставною та необґрунтованою.

З приводу відсутності документів підтверджуючих витрати (пов`язані з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно з п. 2.3 контракту ціна за товар та умови поставки (відповідно до правил ІНКОТЕРМС в редакції 2010 року) обумовлюються на кожну партію товару окремо і вказуються в інвойсі.

З товарно-супровідних документів видно що поставка товару здійснена на умовах DAP Dnipro, Ukrainе, відповідно до правил Інкотермс в редакції 2010.

Відповідно до правил Інкотермс 2010, термін Delivered at Place, скорочено (Постачання в місці призначення) означає, що продавець виконав своє зобов`язання з постачання тоді, коли він надав покупцеві товар, випущений в митному режимі експорту та готовий до розвантаження з транспортного засобу, який прибув у вказане місце призначення. Умови постачання DAP покладають на продавця обов`язки нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару в місце призначення, включаючи (де це буде потрібно) будь-які збори для експорту з країни відправлення.

Отже, умовами поставки передбачено, що обов`язок нести всі витрати й ризики, пов`язані з транспортуванням товару, у тому числі перевантаження, несе постачальник, ціна за товар визначена з огляду на умови постачання, транспорті витрати включені в митну вартість товару.

При цьому, незазначення в контракті про зарахування даних витрат до загальної суми контракту (ціни товару) протилежного не доводить, оскільки сторони контракту, узгодивши умови поставки товару згідно з офіційними правилами Інкотермс 2010, тим самим встановили, що витрати на транспортування входять до ціни товару.

За таких обставин, вимоги митниці про необхідність надання декларантом додаткових документів на підтвердження витрат пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу є неправомірними.

Окрім того, умовами поставки не визначено обов`язкового пред`явлення суб`єктом декларування митної декларації країни відправлення та сертифікату походження, як про це зазначає відповідач. Також наведені документи відсутні в переліку документів, які надаються для підтвердження розрахунку митної вартості, згідно з ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.

З приводу доводів митниці щодо відомостей про те, що в графі 3 експортної митної декларації Китайської народної республіки № 00381246 вказано умови поставки C&F, тобто інші умови поставки, аніж ті, що визначені інвойсом від 26.01.2021 р. №WL/ZM180309 слід зазначити, що помилка у митній декларації країни відправлення не впливає на можливість підтвердження рівня митної вартості товару за ціною договору.

Зазначені відповідачем підстави жодним чином не перешкоджають митному органу перевірити митну вартість імпортованого товару на підставі наданих позивачем документів.

При цьому, надані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже, у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.

Водночас, відповідачем до суду не надано жодних доказів недостовірності заявленої позивачем вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.

Таким чином, висновок відповідача про встановлення розбіжностей у поданих позивачем документів, які не містять всіх даних, що підтверджують числові значення складових митної вартості, як на підставу для здійснення коригування заявленої позивачем митної вартості товарів, суд вважає необґрунтованим та безпідставним.

Окрім цього, під час розгляду справи відповідач не довів, що виявлені ним недоліки якимось чином вплинули на заниження позивачем митної вартості імпортованого товару.

До того ж, наявність певних незначних недоліків (технічних помилок, розбіжностей) у первинних документах, наданих на підтвердження митної вартості товару, не повинно розцінюватися як обставина, яка виключає можливість врахування таких документів для митного оформлення товарів та не є підставою для висновку про недостовірність усієї інформації, що у них міститься, якщо за результатами дослідження інших даних (сукупності решти відомостей, що викладені в документах) та доказів можна достовірно визначити митну вартість товару.

Аналогічна правова позиція була висловлена у постанові Верховного Суду від 11.12.2019 року у справі №420/2315/19.

Під час розгляду справи відповідач не підтвердив належними та допустимими доказами, а також аргументованими доводами про наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.

Так, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не спростовані відповідачем.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що передбачене ч. 5 ст. 54 МК України право митного органу на витребування у декларанта додаткових документів реалізується виключно з підстав, які передбачені ч. 3 ст. 53 МК України - надання декларантом документів, які містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто наведені приписи зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару, а відтак, суперечності (розбіжності) між відомостями які не впливають на ціну товару та інші складові митної вартості не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару та витребування додаткових документів, передбачених ч. 3 ст. 53 МК України.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 22.04.2019 року у справі №815/6242/17, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару. В цьому випадку митниця повинна здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують або спростовують цей сумнів.

У постанові від 29.01.2019 року у справі № 815/6827/17 Верховний Суд зазначив, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Колегія суддів вважає, що надані ТОВ «КАМАЙ» документи для проведення митних оформлень підтверджують заявлену митну вартість товарів за основним методом (за ціною договору), а ті розбіжності, які стали підставою для прийняття спірного рішення є формальними та несуттєвими, які не впливають на рівень заявленої митної вартості, тому доводи відповідача про те, що подані позивачем документи не дозволяли у належний спосіб перевірити числове значення складових митної вартості товарів та відомості щодо їх ціни, не відповідають встановленим фактичним обставинам справи, натомість митний орган безпідставно визначив митну вартість за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

Окрім того, як вбачається з оскаржуваного рішення митниці, в ньому міститься посилання лише на раніше оформлену митну декларацію, на підставі якої проведено митне оформлення подібного товару і не проведено детальне дослідження декларації з доданими до неї документами. У графі 33 оскаржуваного рішення зазначено номер митної декларації, за якою раніше здійснювалось митне оформлення товарів, дата її складання, порядковий номер та назва товару, виробник та відправник, умови поставки (які є іншими ніж у розглядуваному випадку), сума митної вартості за штуку. При цьому, відповідачем не зазначені загальна кількість партії товару у штуках (ящиках), вага одиниці товару та розрахунок митної вартості тощо.

З огляду на встановлені під час розгляду справи обставини та наведені норми права, колегія суддів приходить до висновку, що надані ТОВ «КАМАЙ» документи для проведення митних оформлень підтверджують заявлену митну вартість товарів за основним методом (за ціною договору), натомість митний орган безпідставно визначив митну вартість за другорядним методом (за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів.

За наведених обставин доводи відповідача про те, що надані позивачем у ході митного оформлення товару документи містили розбіжності, які унеможливлювали визнання митної вартості товару за основним методом (за ціною договору) є безпідставними.

Отже, відповідач протиправно вимагав від позивача подання додаткових документів та безпідставно прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №UA110140/2021/000010/1 від 09.03.2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2021/00024 від 09.03.2021 року, які, за встановлених обставин, є протиправними та підлягають скасуванню.

Відтак, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо наявності правових підстав для задоволення позовних вимог позивача, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення адміністративного позову.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 315, ст.ст. 317, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ» - задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року скасувати та прийняти нову постанову.

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ» - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA110140/2021/000010/1 від 09.03.2021 року.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110140/2021/00024 від 09.03.2021 року.

Стягнути з Дніпровської митниці Держмитслужби за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КАМАЙ» сплачений судовий збір у розмірі 9780 грн (дев`ять тисяч сімсот вісімдесят грн. 38 коп.)

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили.

В повному обсязі постанова складена 12 жовтня 2021 року.

Головуючий - суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник