Справа № 520/14111/21
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2021 р. № 520/14111/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горшкової О.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області Климовець Максим Олександрович в інтересах держави в особі Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації до Височанської селищної ради, третя особа: Міністерство культури та інформаційної політики України про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В :

В.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області Климовець Максим Олександрович в інтересах держави в особі Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Височанської селищної ради, яка полягає у неналежному утриманні пам`ятки історії місцевого значення - Будинку, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 ;

- зобов`язати Височанську селищну раду виконати умови охоронного договору від 26.12.2016 №17, а саме: привести до належного санітарного, протипожежного та технічного стану об`єкт культурної спадщини - пам`ятку місцевого значення, Будинок, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташований за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 , шляхом здійснення протиаварійних, консерваційних, реставраційних, ремонтних робіт.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Харківською окружною прокуратурою встановлено факт протиправної бездіяльності з боку Височанської селищної ради у сфері охорони культурної спадщини, не виконання умов охоронного договору, які негативно впливають на належне утримання пам`ятки історії місцевого значення - Будинку, у якому у 70-х роках 18 сторіччя жив Г.С. Сковорода, що може привести до його руйнування у разі їх неусунення. Внаслідок невиконання охоронного договору відповідачем не здійснюються заходи щодо протиаварійних, консерваційних, реставраційних, ремонтних робіт щодо забезпечення захисту історичної пам`ятки від загрози знищення, руйнування або пошкодження.

Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано відповідачам надати відзив на позов, а позивачеві - відповідь на відзив.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення.

Відповідач, правом на надання відзиву не скористався.

Департамент культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації надав до суду пояснення, відповідно до яких підтримав позовні вимоги. Додатково зазначив, що рішенням обласної ради від 05.12.2019 №1129-VІІ на об`єкт "Ремонтно-реставраційні роботи по будівлі пам`ятки історії місцевого значення "Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435)" було виділено відповідні асигнування для розробки проєктної документації на проведення першочергових протиаварійних та консерваційних робіт на вказаній пам`ятці історії місцевого значення. Однак, Височанський селищний голова повідомив департамент, що у вищевказаному будинку проживають кілька сімей, та наразі проводиться робота щодо їх розселення та вирішується питання про початок організаційно-підготовчої роботи стосовно використання коштів субвенції.

Третя особа правом на надання поясснень по справі не скористалась.

Відповідно до частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно зі статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що відповідно до наказу Міністерства культури та інформаційної політики України від 14.01.2021 №10 Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435) має статус пам`ятки історії місцевого значення.

Відповідно до охоронного договору на пам`ятку культурної спадщини від 26.12.2016 №17, власником вказаної пам`ятки є Бабаївська селищна рада (правонаступник - Височанська селищна рада).

Згідно до протоколу засідання Консультативної ради з питань охорони культурної спадщини при Управлінні культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації №46 від 31.10.2019 судом встановлено, що Консультативна рада схвалила науково-проєктну документацію "Ремонтно-реставраційні роботи по будівлі пам`ятки історії місцевого значення "Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435)".

Розпорядженням голови Харківської районної державної адміністрації від 19.10.2020 №326 "Про розподіл та перерозподіл субвенції з місцевого бюджету на "Ремонтно-реставраційні роботи по будівлі пам`ятки історії місцевого значення "Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435)" у сумі 1 млн.грн.

Як встановлено з позовної заяви та пояснень Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації між Харківською обласною радою та Харківською районною радою Харківської області було укладено договір від 20.11.2020 №359 про передачу міжбюджетного трансферу. Однак, до департаменту, як головного розпорядника коштів зазначеної субвенції, жодних документів щодо перерахування коштів не надходило.

Внаслідок вказаних обставин, у зв`язку із закінченням бюджетного періоду та відповідно до ст. 57 Бюджетного кодексу України, невикористані бюджетні асигнування у сумі 1 млн. грн, 31.12.2020 з рахунку Департаменту були повернені до обласного бюджету.

Відповідно до рішення Харківської обласної ради від 10.06.2021 № 151-VІІІ "Про внесення змін до рішення обласної ради від 24.12.2020 № 26-VIII "Про обласний бюджет Харківської області на 2021 рік" та додатків до нього (зі змінами)" виділено іншу субвенцію з місцевого бюджету - бюджету Височанської селищної територіальної громади для "Розробки проектної документації на проведення першочергових протиаварійних та консерваційних робіт на пам`ятці історії місцевого значення "Будинок, у якому в 70-х роках XVIII ст. жив Г. С. Сковорода" (охоронний № 4285) за адресою: вул. Михайлівська 1, сел. Бабаї, Харківський район, Харківська область" (Програма економічного і соціального розвитку Харківської області на 2021 рік) у сумі 194,087 тис. грн.

Враховуючи лист в.о. керівника Харківської обласної прокурати М. Климовця від 30.04.2021 № 62-730вих-21 стосовно вивчення питання наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру за фактами, викладеними в соціальній мережі Інтернет та з проханням до органу охорони культурної спадщини необхідності перевірити стан виконання умов охоронного договору та вжити заходів, та повідомити про них місцеву прокуратуру, 20.05.2021 Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації відповідно до п.4 розділу VI Порядку обліку об`єктів культурної спадщини здійснено періодичний моніторинг зазначеної пам`ятки та складено акт візуального обстеження, яким зафіксовано стан пам`ятки - незадовільний, аварійний та припис від 20.05.2021 №05-25/1257/1.

Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації направлено лист голові Височанської селищної територіальної громади від 29.06.2021 №05-25/1965 щодо термінової організації роботи стосовно цільового і в повному обсязі використання коштів наданої субвенції та надання листа про необхідність перенесення асигнувань, про необхідність здійснення фінансування видатків за КПКВК 1019770 за КЕКВ 3220 та реквізити рахунка для здійснення перерахувань капітальних видатків за КПКВК 1019770 за КЕКВ 3220.

Листом від 07.07.2021 № 03-09/1579 Височанський селищний голова О. Мороз на лист Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації від 29.06.2021 № 05-25/1965 повідомив, що Височанською селищною радою розглядається питання щодо розселення сімей, які проживають у будинку, та про початок організаційно-підготовчої роботи стосовно використання коштів субвенції у сумі 194,087 тис. грн, наданої з обласного бюджету для розробки проектної документації на проведення першочергових протиаварійних та консерваційних робіт на пам`ятці.

Враховуючи, що Височанська селищна рада не в повному обсязі виконує вимоги озоронного договору, наслідком чого є порушення право суспільства на збереження історичної пам`ятки, що становить культурну цінність, в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області Климовець Максим Олександрович в інтересах держави в особі Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації звернувся з даним позовом до суду.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до статті 121 Конституції України на органи прокуратури покладено функції представництва інтересів громадян і держави в судах у випадках визначених законом.

Право на звернення прокурора або його заступника до адміністративного суду в інтересах держави передбачено статтею 24 Закону України "Про прокуратуру" та статтею статтею 53 КАС України.

Частиною другою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що підставою представництва у суді інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Звернення прокурора з даним позовом зумовлено бездіяльністю Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації, яка полягає у невжитті заходів претензійно-позовної роботи, спрямованої на усунення порушень законодавства у сфері охорони об`єктів кільтурної спадщини.

Враховуючи вищевказані обставини, у прокурора наявні підстави для звернення до суду з відповідним позовом.

Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 №1805-III (далі Закон №1805-III).

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону №1805-III:

- об`єкт культурної спадщини визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність;

- пам`ятка культурної спадщини (далі пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України;

- охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 24 Закону України "Про охорону культурної спадщини" власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо.

Статтею 23 Закону передбачено, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір.

При передачі пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини у володіння, користування чи управління іншій особі істотною умовою договору про таку передачу є забезпечення особою, якій передається пам`ятка, щойно виявлений об`єкт культурної спадщини чи її (його) частина, збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини відповідно до вимог цього Закону та умов охоронного договору, укладеного власником або уповноваженим ним органом (особою) з відповідним органом охорони культурної спадщини.

Основним завданням охоронного договору є встановлення режиму використання пам`ятки культурної спадщини чи її частини, у тому числі території, на якій вона розташована, видів і термінів виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини. До охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився (після проведення ремонтних, реставраційних та інших робіт чи внаслідок дії чинників, що призвели до руйнування або пошкодження), - у п`ятиденний термін після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) план поверхів пам`яток-будівель і споруд (у масштабі 1:100); 4) план інженерних комунікацій та зовнішніх мереж (за наявності); 5) генеральний план земельної ділянки, на якій розташована пам`ятка (у масштабі 1:50, 1:100, 1:500, 1:1000 або 1:2000); 6) паспорт пам`ятки.

Тобто саме такий договір є першочерговим документом, що встановлює гарантії збереження індивідуально визначеної пам`ятки культурної спадщини, що враховує її цінність, особливості та стан.

Важливим елементом охоронного договору, який підтверджує його публічно-правову природу, є предмет - пам`ятка архітектури, правовий режим якої відрізняється від інших матеріальних об`єктів.

Особливий предмет охоронного договору обумовлює спеціальний суб`єктний склад.

Так, охоронний договір є актом за участю суб`єкта владних повноважень та співвласника пам`ятки культурної спадщини, має форму договору, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і укладається на підставі ст. 23 Закону. Укладання такого договору відбувається замість видання індивідуального акта органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини.

Укладання охоронних договорів має імперативний характер та спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини.

Законом передбачається обов`язкове укладення власником пам`ятки чи її частини охоронного договору з відповідним органом культурної спадщини вже після переходу права власності.

Отже, враховуючи свою правову природу, зміст, суб`єктний склад та мету, охоронний договір, укладений на підставі ст. 23 Закону, є адміністративним.

Вказані правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 23.12.2019 у справі №806/1536/18.

Як вже було встановлено судом, 26.12.2016 між Управлінням культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації та Бабаївською селищною радою в особі селищного голови Мороза О.В. було укладено охоронний договір на пам`ятку культурної спадщини (її частину) - Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435) №17.

Згідно з ч. 1 ст. 24 Закону встановлено, що власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору.

Частиною 4 цієї статті передбачено, що у разі виникнення загрози для збереженості пам`ятки її власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані негайно повідомити про це орган охорони культурної спадщини обласних, Київської та Севастопольської міських, районних державних адміністрацій та орган місцевого самоврядування, на території якого розташована пам`ятка.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Закону у разі, коли пам`ятці загрожує небезпека пошкодження, руйнування чи знищення, власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, зобов`язані привести цю пам`ятку до належного стану (змінити вид або спосіб її використання, провести роботи з її консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування).

Таким чином, проведення робіт із консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту та пристосування пам`ятки "Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435)"" має здійснюватись відповідачем у справі.

Згідно з абз.абз. 15, 20 ч. 1 ст. 1 Закону консервація - це сукупність науково обґрунтованих заходів, які дозволяють захистити об`єкти культурної спадщини від подальших руйнувань і забезпечують збереження їхньої автентичності з мінімальним втручанням у їхній існуючий вигляд; реставрація - це сукупність науково обґрунтованих заходів щодо укріплення (консервації) фізичного стану, розкриття найбільш характерних ознак, відновлення втрачених або пошкоджених елементів об`єктів культурної спадщини із забезпеченням збереження їхньої автентичності.

Консерваційні роботи на пам`ятках визначаються необхідністю фізичного збереження пам`ятки в існуючому вигляді, максимального збереження автентичності об`єкта його культурної та історичної цінності, мінімального втручання в історичну субстанцію.

Роботи з консервації пам`ятки можуть бути превентивними (запобіжними) або стабілізуючими, тобто визначатися наявністю такого технічного стану пам`ятки, коли з`являється загроза її збереженню, мають місце ознаки деформації і наслідки руйнівної дії, нерідко аварійного характеру.

У свою чергу, реставраційні роботи, окрім фізичного збереження історичного вигляду пам`ятки, максимального збереження автентичності об`єкта, його культурної та історичної цінності, мінімального втручання в історичну субстанцію, передбачають відновлення частково втрачених чи пошкоджених елементів, розкриття характерних елементів об`єкта.

Тобто повноцінне приведення пам`ятки до належного стану можливе лише шляхом проведення комплексу робіт з консервації та реставрації.

Саме у такому випадку об`єкт культурної спадщини буде відновлений та поверне свій первозданний вигляд.

За приписами ч. 2 ст. 27 Закону, якщо власник або уповноважений ним орган, особа, яка набула права володіння, користування чи управління, самостійно не здійснюють заходів, передбачених у частині першій цієї статті, то відповідний орган охорони культурної спадщини може зобов`язати їх здійснити ці заходи, видавши відповідне розпорядження.

Так, за результатами візуального обстеження об`єкту, Департаментом культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації складено акт від 20.05.2021, відповідно до якого встановлено, що історична пам`ятка "Будинок, у якому в 70-х роках ХVІІІ ст. жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435)" перебуває у незадовільному та аварійному стані.

Крім того, приписом від 20.05.2021 №05-25/1257/1 зобов`язано власника історичної пам`ятки вжити заходів щодо недопущення руйнації пам`ятки та дотримання умов охоронного договору.

Згідно з ч. 1 ст. 26 Закону консервація, реставрація, реабілітація, музеєфікація, ремонт, пристосування пам`яток національного значення здійснюються лише за наявності письмового дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини на підставі погодженої з ним науково-проектної документації.

Розробленню проектів консервації, реставрації, реабілітації, музеєфікації, ремонту, пристосування пам`яток передує проведення необхідних науково- дослідних робіт, у тому числі археологічних і геологічних.

Відповідно до п. 1.5 ДБН А.2.2-14-2016 "Склад та зміст науково- проектної документації на реставрацію пам`яток архітектури та містобудування", затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 29.12.2016 № 337 (далі - ДБН А.2.2-14-2016), вимоги до розроблення науково-проектної документації є обов`язковими для всіх суб`єктів господарювання в сфері збереження пам`яток.

Підпунктом 3.11 п. З ДБН А.2.2-14-2016 визначено, що науково-проектна документація - це сукупність текстових та графічних матеріалів, які на різних стадіях проектування визначають концептуальні чи принципові архітектурні, містобудівні, інженерні, конструктивні, технологічні та інші рішення, спрямовані на збереження пам`ятки.

У пп. 9.1 п. 9 ДБН А.2.2-14-2016 передбачено, що проект розробляється на підставі вихідних даних для об`єкта реставрації, реставраційного завдання та на основі матеріалів комплексних наукових досліджень. Проект складається з текстових та графічних матеріалів, якими визначаються принципові архітектурні, містобудівні, інженерні, конструктивні і технологічні рішення, спрямовані на збереження пам`ятки.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що з метою збереження пам`ятки національного значення - Будинку, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода (охоронний №1435) Височанська селищна рада повина своєчасно та в повному обсязі належно виконувати умови охоронного договору, зокрема здійснювати необхідні протиаварійні, консерваційні, реставраційні, ремонтні роботи.

Суд також погоджується із доводами позивача про те, що бездіяльність щодо цієї пам`ятки з кожним роком погіршує її стан через дію природних чинників, призводить до збільшення як кількості та обсягу робіт, так і їх загальної вартості, а також може спричинити повне руйнування та неможливість відновлення пам`ятки, що наразі перебуває у критичному аварійному стані.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Однак, суд зауважує, що Височанською селищною радою не надано до суду ані відзиву на позовну заяву, ані жодного належного доказу, який би вказував, що суб`єктом владних повноважень здійснюються покладені на нього функції з уримання історичної пам`ятки в належному стані.

Враховуючи вищенаведені обставини, суд дійшов висновку щодо наявності протиправної бездіяльності з боку Височанської селищної ради, яка полягає у неналежному утриманні пам`ятки історії місцевого значення - Будинку, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 .

Як наслідок, заявлений в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області Климовець Максим Олександрович позов до Височанської селищної ради є обґрунтованим та підлягає задоволенню шляхом визнання протиправною бездіяльності Височанської селищної ради, яка полягає у неналежному утриманні пам`ятки історії місцевого значення - Будинку, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 , та зобов`язання Височанської селищної ради виконати умови охоронного договору від 26.12.2016 №17, а саме: привести до належного санітарного, протипожежного та технічного стану об`єкт культурної спадщини - пам`ятку місцевого значення, Будинок, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташований за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 , шляхом здійснення протиаварійних, консерваційних, реставраційних, ремонтних робіт.

Керуючись статтями 14, 243-246, 258, 262, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов в.о. керівника Харківської окружної прокуратури Харківської області Климовця Максима Олександровича (Григорівське шосе, буд. 52, м. Харків, 61098, ) в інтересах держави в особі Департаменту культури і туризму Харківської обласної державної адміністрації (пл. Свободи, буд. 5, м. Харків, 61022, ) до Височанської селищної ради (вул. Бульварна, буд. 12, смт. Високий, Харківський район, Харківська область, 62459, ), третя особа: Міністерство культури та інформаційної політики України (вул. Івана Франка, буд. 19, м. Київ, 01601, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Височанської селищної ради, яка полягає у неналежному утриманні пам`ятки історії місцевого значення - Будинку, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташованого за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 .

Зобов`язати Височанську селищну раду (вул. Бульварна, буд. 12, смт. Високий, Харківський район, Харківська область, 62459, ) виконати умови охоронного договору від 26.12.2016 №17, а саме: привести до належного санітарного, протипожежного та технічного стану об`єкт культурної спадщини - пам`ятку місцевого значення, Будинок, у якому у 70-х роках XVIII сторіччя жив Г.С. Сковорода, охоронний №1435, розташований за адресою: Харківська область, Харківський район, смт. Бабаї, пл. Михайлівська, 1 , шляхом здійснення протиаварійних, консерваційних, реставраційних, ремонтних робіт.

Адміністративний позов Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Горшкова