Справа № 520/19417/21
Суддя: Сліденко А.В.
Дата ухвалення: 2021-10-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про повернення позову
Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Сліденко А.В., розглянувши питання прийняття до розгляду позову Головного управління Національної поліції України в Харківській області до ОСОБА_1 про стягнення вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, у сумі 2058,48 грн., -
Ухвалою від 07.10.2021р. позов було залишено без руху у зв`язку з недоліками в оформленні матеріалів адміністративного позову у вигляді ознак несвоєчасного звернення до суду, а також відсутності доказів судового збору.
21.10.2021р. до суду надійшов лист, надісланий ГУНП в Харківській області з метою усунення недоліків позову.
Суддя зазначає, що наданням до суду платіжного доручення про сплату 2.270,00 грн. недолік в частині відсутності доказів сплати судового збору позивачем усунутий.
До листа ГУ НП в Харківській області також долучена заява про поновлення строку звернення до суду, де викладені міркування позивача з приводу строку звернення до суду, аналогічні викладеним у позові.
Так, ГУНП в Харківській області пояснює цю обставину власним судженням про застосування до спірних правовідносин строку звернення до суду у 3 місяці, оскільки у звільненого поліцейського має спливти місячний строк на оскарження наказу про звільнення, і застосування до позовів про стягнення вартості однострою місячного строку звернення до суду призведе до необхідності зупинення провадження у справі про стягнення коштів.
Однак, суддя вважає, що зазначені викладені позивачем міркування є помилковими.
Так, суддя повторно зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Метою запровадження процесуальних строків є: 1) дотримання принципу правової визначеності; 2) дисциплінування учасників судочинства; 3) досягнення юридичної визначеності у публічних відносинах; 4) стимулювання учасників добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків; 5) обмеження часу, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.
Отже, якщо ніхто із учасників потенційного спору чи реального конфлікту вчасно без поважних причин не звернувся до суду, суспільні відносини стають стабільними на майбутнє та не підлягають правовій ревізії.
Встановлення наявності або відсутності факту порушеного права здійснюється під час розгляду справи судом по суті лише у випадку своєчасного звернення до суду або у випадку пропуску строку з поважних причин, що узгоджується з правовою позицією Верховного Суду зазначеній у постанові від 12.09.2019 №826/3318/17.
Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».
У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».
Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді відкриття провадження у справах, строк звернення до суду в яких не дотримано.
Ймовірність наявності підстав для зупинення провадження не змінює того факту, що правовідносини, які склалися між ГУ НП в Харківській області та колишнім поліцейським з приводу його звільнення зі служби перестають бути спірними після спливу строку в 1 місяць, за відсутності поважним причин для поновлення такого строку.
Відповідач був звільнений з поліцейської служби 10.08.2021р.
До суду в межах даної справи позивач звернувся 06.10.2021р., тобто по минуванню двох місяців від настання події повної та вичерпної обізнаності суб`єкта владних повноважень із станом розрахунків із найманим публічним працівником.
При цьому, суддя відзначає, що текст наказу ГУ НП в Харківській області від 10.08.2021р. №439 о/с не містить спрямованого на адресу відповідача владного припису з приводу проведення грошового платежу у розмірі 2.058,48грн., а лише констатує факт конкретного грошового розміру вартості предметів однострою особистого користування, котрий підлягає відшкодуванню звільненим поліцейським.
Визначаючись стосовно можливості визнання поважними наведених заявником причин пропуску строку звернення до суду із даним позовом, суддя в черговий раз зазначає, що за змістом ч.1 ст.122 і ч.1 ст.123 КАС України пропущений процесуальний строк може бути поновлений виключно за умови поважності причини пропуску та відсутності ознаки присікальності (преклюзивності).
Отже, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Частиною 5 ст.242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
При цьому, суд зазначає, що положення ст.123 КАС України в частині недотримання визначеного ст.122 КАС України строку на звернення до суду кореспондують приписам ч.6 ст.161 КАС України.
Неусунення недоліків в оформленні позову в частині відсутності юридично умотивованого та документально доведеного клопотання про поновлення строку на звернення одночасно створює підстави для залишення позову без розгляду згідно з ч.3 ст.123 КАС України, ч.15 ст.171 КАС України, п.7 ч.1 ст.240 КАС України, п.8 ч.1 ст.240 КАС України.
Перелічені норми процесуального закону є ідентичними за змістом та наслідками, а тому застосування судом будь-якої з цих норм об`єктивно не здатне призвести до порушення прав та інтересів приватної особи.
Між тим, у спірних правовідносинах підставою для стягнення з колишнього поліцейського грошової суми є не наказ тероргану Національної поліції України, який не містить відповідного владного припису, а обставина незакінчення строку експлуатації елементів однострою.
Така вимога має бути заявлена органом публічної адміністрації до суду у порядку КАС України протягом 1 місяця від настання події припинення проходження громадянином поліцейської служби.
Керуючись ст.ст.8, 18, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, 123, 169, 241-243, 248, 256, 295 КАС України, суддя -
1.Клопотання позивача від 21.10.2021р. про поновлення строку звернення до суду із даним позовом - залишити без задоволення.
2.Позов - повернути заявникові.
3.Роз`яснити, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
4.Копію ухвали надіслати заявникові разом із матеріалами позову.
5.Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, тобто протягом 15 днів з дати складення повного судового рішення, а набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України, тобто негайно після підписання.
Суддя Сліденко А.В.