Справа № 260/2863/20
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2021-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

11 жовтня 2021 року м. Ужгород№ 260/2863/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я.М.

при секретарі судового засідання - Попович М.М.

за участю:

представник позивача: Сатмарі Н.М.,

представник відповідача: Аландаренко А.В.,

третя особа: не з`явилась,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області до Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Антимонопольний комітет України про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області (далі - позивач, ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Антимонопольний комітет України, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедури закупівель від 22.06.2020 №162.

В обґрунтування позову зазначено, що відповідачем при здійсненні моніторингу закупівлі щодо порушення порядку проведення процедури закупівлі відкритих торгів допущено порушення імперативних норм Конституції України та Закону України «Про здійснення публічних закупівель». Позивач вважає Наказ відповідача №162 від 22.06.2020 року незаконним, а Висновок, прийнятий за результатами моніторингу, проведеного на підставі оскаржуваного наказу, необгрунтованим.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження.

06.10.2020 року на адресу суду надійшов відзив відповідача на позов з проханням у його задоволенні відмовити повністю. Зазначає, що спірний наказ про початок моніторингу закупівлі прийнято правомірно, позаяк моніторинг зазначеної процедури закупівлі проведено з питань, які не були предметом розгляду органом оскарження та відповідає ч.12 ст.8 Закону №922.оспорюваний наказ прийнято після оприлюднення рішення Колегії АМКУ, а підставою для його прийняття є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушень законодавства у сфері публічних закупівель. Тому вважає, що не допустив порушень вимог чинного законодавства

26.10.2020 позивач надав відповідь на відзив, в якому вказує, що відповідач не повинен був приймати оспорюваний наказ пра початок моніторингу закупівлі щодо тих порушень, обставин та підстав, які були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав - на підставі ст.7-1 Закону №922-VIII. Уточнив, що просить визнати протиправним та скасувати саме пункт 51 додатку до наказу №162 ДАСУ про початок моніторингу процедури закупівель від 22.06.2020 року.

28.09.2020 року від третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на боці позивача надійшли письмові пояснення по справі, згідно яких Колегія приймає рішення виключно на підставі скарги та інформації, яку одержано за нею, а прийняття органом оскарження рішень на підставі результатів моніторингу Законом не передбачено.

Ухвалою суду від 01 червня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з підстав, викладених у позовній заяві та просила суд такі задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечила з мотивів, наведених у відзиві на позовну заяву. Просила суд відмовити у задоволенні позову.

Третя особа в судове засідання явку свого представника в судове засідання не забезпечила, проте в матеріалах справи міститься заява від такої про розгляд справи без участі представника Антимонопольного комітету України.

Заслухавши представників сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову у зв`язку з наступним.

10.04.2020 року позивачем на офіційному сайті державних закупівель (Офіційний портал оприлюднення інформації про публічні закупівлі України «Prozorro») оприлюднено інформацію про відкриті торги (тендер), предмет закупівлі - послуги з проведення державної інвентаризації земель у Закарпатській області, 5644750 UAH, 71350000-6, ДК021, 33500 гектарів.

Згідно Протоколу №12 засідання тендерного комітету Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області з організації закупівлі послуги з проведення інвентаризації земель від 21.05.2020 року до порядку денного включено питання про розгляд тендерних пропозицій, поданих учасниками відкритих торгів по предмету закупівлі код ДК 021:2015-71350000-6 «Науково-технічні послуги в галузі інженерії» (послуги з проведення державної інвентаризації земель у Закарпатській області) згідно оголошення від 10.04.2020 року. Тендерним комітетом прийнято рішення визнати тендерну пропозицію ПП «Ужгеостар» такою, що відповідає технічним критеріям, установленим ст.16 Закону. Тендерні пропозиції інших учасників визнані такими, що не відповідають вимогам тендерної документації і такі пропозиції відхилені на підставі ч.4 ст.30 Закону України «Про публічні торги».

22.05.2020 року ТзОВ «Київзем» (один з учасників торгів) надіслало до АМКУ скаргу щодо рішення ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області про відхилення тендерної пропозиції ТОВ «Київзем» та недопущення до аукціону та рішення про відхилення тендерної пропозиції ДП «Центр державного земельного кадастру» та недопущення його до аукціону та рішення щодо неправомірного допущення до аукціону тендерної пропозиції ПП «Ужгеостар» та тендерної пропозиції ТОВ «Центр проектів» (протокол розгляду тендерних пропозицій від 22.05.2020 року).

Рішенням №10536-р/пк-пз від 28.05.2020 року Постійно діюча адміністративна колегія Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель залишено без розгляду в частині скаргу ТОВ «Київзем» від 25.05.2020 року (щодо скасування рішення про відхилення тендерної пропозиції ДП «Центр ДЗК» у зв`язку з відсутністю обгрунтувань наявності порушених прав та інтересів, внаслідок яких порушено право чи інтереси скаржника) , а в іншій частині скаргу прийнято до розгляду (щодо відхилення тендерної пропозиції скаржника та рішення про допущення до аукціону тендерних пропозицій ПП «Ужгеостар» та ТОВ «Центр проектів»).

22.06.2020 року відповідач видав наказ №162 про початок моніторингу процедур закупівель відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про публічні закупівлі», п.9 Положення про ДАСУ, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 року №43- у зв`язку з виявленими органом державного фінансового контролю ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

У зв`язку з викладеним позивач звернувся в суд з вищевказаним позовом для оспорення п.51 наказу відповідача №162 від 22.06.2020 року.

Для вирішення спору суд урахував вимоги ч.2 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно з якою суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (Держгеокадастр) відповідно до Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15, є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Держгеокадастр є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сфері земельних відносин, здійснюючи свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункту 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15). Повноваження Держгеокадастру на території Закарпатської області здійснюються Головним управлінням Держгеокадастру у Закарпатській області.

Відповідно до Положення про Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 17 листопада 2016 року № 308 (зі змінами), Головне управління є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та йому підпорядковане. Голова місцевої державної адміністрації координує діяльність Головного управління і сприяє йому у виконанні покладених на нього завдань.

Головне управління у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства, дорученнями Прем`єр-міністра України, наказами Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, дорученнями Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, його першого заступника та заступників, наказами Держгеокадастру, дорученнями Голови Держгеокадастру та його заступників, актами місцевої державної адміністрації та органів місцевого самоврядування, а також цим Положенням.

Завданням Головного управління є реалізація повноважень Держгеокадастру на території відповідної адміністративно-територіальної одиниці. Головне управління відповідно до покладених на нього завдань: розпоряджається землями державної власності сільськогосподарського призначення в межах, визначених Земельним кодексом України, на території Закарпатської області; забезпечує науково-експертне, інформаційне та методичне проведення землевпорядних, землеоціночних робіт, вживає організаційних заходів щодо проведення земельних торгів; здійснює землеустрій, забезпечує проведення державної інвентаризації земель; у тому числі здійснює державний контроль за використанням та охороною земель.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України від 26 січня 1993 р. № 2939-ХІІ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон № 2939).

Відповідно до статті першої Закону № 2939 здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 р. № 43 затверджено Положення про Державну аудиторську службу України (далі - Положення № 43).

Згідно із пунктом 1 Положення № 43 Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 2 Закону № 2939 державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю, зокрема через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, установленому статтею 8 Закону України від 25 грудня 2015 р. № 922-VIII «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель від 19 вересня 2019 р. № 114-ІХ (далі - Закон № 922).

Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону № 922).

Відповідно до частини другої статті 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

- дані автоматичних індикаторів ризиків;

- інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

- повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

- виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

- інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до вимог частини дванадцятої статті 8 Закону, якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регламентовано Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІІІ (у редакції до 19.04.2020, відповідно до пункту 5 Перехідних положень, далі - Закон № 922-VІІІ), метою цього закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

У статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІІІ закріплено, що публічні закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Відповідно до положень частини третьої статті 11 Закону № 922-VIIІ тендерний комітет або уповноважена особа (особи), зокрема: проводить процедури закупівель; забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця; забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом; здійснює інші дії, передбачені цим Законом.

Згідно із пунктом 15 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

В розумінні пункту 29 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації (пункт 30 частина перша статті 1 Закону № 922-VІІІ).

Згідно із частиною другою статті 22 Закону № 922-VІІІ (в редакції від 02.04.2020) тендерна документація повинна містити:

1. інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;

2. один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;

3. інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристика предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники: посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз «або еквівалент». Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм «ціна» повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;

12. інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;

13. зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;

14. розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

15. розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);

16. прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

17. у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт, як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.

В частині третій статті 22 Закону № 922-VІІІ визначено, що тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити. Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.

Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Частиною четвертою статті 22 Закону № 922-У1ІІ визначено, що тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.

Отже, тендерна документація включає в себе перелік обов`язкових складових, а також може містити іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити, за умови, що така інформація не обмежує конкуренцію та не призводить до дискримінації учасників.

Частиною першою статті 16 Закону № 922-VІІІ визначено, що замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Відповідно до частини другої статті 16 Закону № 922-VІІІ (в редакції від 02.04.2020) замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

У частині третій статті 16 Закону № 922-VІІІ передбачено, що визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).

Згідно із підпунктом 1 частини першої статті 30 Закону № 922-VІІІ замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі, якщо учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону: не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону, тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.

Таким чином, тендерна пропозиція повинна відповідати тендерній документації, в протилежному випадку замовник відхиляє таку тендерну пропозицію. Також пропозиція учасника відхиляється замовником у разі ненадання учасником торгів документального підтвердження його відповідності визначених замовником кваліфікаційних критеріїв.

Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VІІІ (у редакції Закону від 19.04.2020) моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель врегульовано статтею 8 Закону № 922-VІІІ (у редакції Закону від 19.04.2020).

Згідно із частиною першою статті 8 Закону № 922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Відповідно до частини другої статті 8 вказаного Закону № 922-VІІІ рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

- інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

- нформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

- інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За змістом частини третьої статті 8 Закону № 922-VІІІ повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Суд зауважує, що оспорюваний наказ не містить опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі, як того вимагають приписи частини третьої статті 8 Закону № 922-VІІІ.

Відповідно до положень частини шостої згаданої статті Закону № 922-VІІІ за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку згідно із частиною сьомою статті 8 Закону № 922-VІІІ обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до частини десятої статті 8 Закону № 922-VІІІ у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Частиною дванадцятою статті 8 Закону № 922-VІІІ передбачено якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.

Відповідач у відзиві наголошує, що згідно із рішенням Колегії АМКУ від 16.06.2020 року №11925-р/пк-пз, яке оприлюднене на сайті електронної системи закупівель, 19.06.2020, скаржнику у задоволенні його скарги відмовлено через те, що немає факту порушення учасниками вимог тендерної документації в частинах, що були предметом оскарження. Відповідно ж до наказу від 22.06.2020 № 162 Держаудитслужба прийняла рішення розпочати моніторинг процедури закупівлі, яке оприлюднено на сайті Уповноваженого органу 22.06.2020 року, тобто після оприлюднення рішення Колегії АМКУ. Підставою ж для прийняття оскаржуваного рішення про початок моніторингу є виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідно до пункту 4 частини другої статті 8 Закону № 922. За результатами моніторингу Держаудитслужба встановила, що Замовник на порушення вимог пунктів 1 та 4 частини першої статті 30 Закону (в редакції до 19.04.2020) до аукціону допустив учасників, тендерні пропозиції яких не відповідають вимогам тендерної документації, про що зазначено у висновку про результати моніторингу закупівлі від 02.07.2020 № 553, а саме: ТОВ «Центр проектів» не надані копії кваліфікаційних сертифікатів інженерів-землевпорядників та інженера-геодезиста або витягу з державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників та/або витягу з державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів (підпункт 2.3 пункту 5 розділу тендерної документації); ПП «Ужгеостар» надано проект договору без зазначення посади, прізвища та ініціалів керівника або уповноваженої особи (підпункту 12 пункту 1 розділу тендерної документації). Отже, наказ від 22.06.2020 року №162 про початок моніторингу закупівлі, проведеної Замовником (ID: UA-2020-04-10-003917-b), було прийнято, позаяк моніторинг зазначеної процедури закупівлі проведено з питань, що не були предметом розгляду органом оскарження, у відповідності до ч.12 ст.8 Закону №922.

Суд констатує, що доповідна записка заступника начальника відділу моніторингу закупівель суб`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки держави, Управління моніторингу закупівель Департаменту контролю у сфері закупівель Лозумірської В. погоджена Директором Департаменту фінансового контролю у сфері закупівель ОСОБА_1 05.06.2020 року, оскільки замовник на порушення вимог п.1 ч.1 ст.30 Закону України «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Центр проектів» через невідповідність кваліфікаційного критерію «Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід», зокрема відсутні кваліфікаційні сертифікати інженерів землевпорядників та інженера-геодезиста на інженерів землевпорядників ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та інженера-геодезиста ОСОБА_4 , чим не дотримано вимоги підпункту 2.3 пункту 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.

Поряд з цим суд констатує, що в матеріалах справи є Довідка №04-05/03/4 від 04.05.2020 року ТОВ «Центр проектів», яка містить інформацію про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання договору про закупівлю (а.с.142). Вказана Довідка була надана позивачем відповідачу разом з повідомленням про незгоду із результатами Висновку про результати моніторингу закупівлі від 08.07.2020 року. Крім того, вказана інформація була оприлюднена на офіційному порталі оприлюднення інформації про публічні закупівлі України «Prozorro» одночасно з тендерною документацією.

При встановленні вимоги у тендерній документації щодо надання інформацію про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід для виконання договору про закупівлю, а також надання копій кваліфікаційних сертифікатів інженерів-землевпорядників та інженерів-геодезистів (або Витягів з Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників, та або Витягів з Державного реєстру сертифікованих інженерів-геодезистів) Замовник керувався Законом України «Про землеустрій», Законом України «Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність» та Порядком проведення інвентаризації земель, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року № 476.

Так, згідно з пунктом 10 Порядку проведення інвентаризації земель, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 05 червня 2019 року №476, виконавцями державної інвентаризації земель є юридичні особи, що володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та у складі яких працює за основним місцем роботи не менше двох сертифікованих інженерів - землевпорядників, які є відповідальними за якість робіт із землеустрою.

Статтею 26 Закону України «Про землеустрій», встановлено, що розробниками документації із землеустрою є юридичні особи, що володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та у складі яких працює за основним місцем роботи не менше двох сертифікованих інженерів - землевпорядників, які є відповідальними за якість робіт із землеустрою.

Згідно зі статтею 5 Закону України «Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність» суб`єктом топографо-геодезичної і картографічної діяльності в тому числі є юридичні та фізичні особи, які володіють необхідним технічним та технологічним забезпеченням та у складі яких за основним місцем роботи є сертифікований інженер-геодезист, що є відповідальним за якість результатів топографо-геодезичних і картографічних робіт.

Таким чином, на підставі вищенаведеного, тендерна документація по предмету закупівлі за ДК 021:2015 - 71350000-6 «Науково-технічні послуги в галузі інженерії (проведення державної інвентаризації земель у Закарпатській області)» не містила окремих вимог щодо наявності кваліфікаційних сертифікатів в усіх інженерів - землевпорядників та інженерів - геодезистів, які перебувають в трудових відносинах з Учасником.

У складі тендерної пропозиції ТОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТІВ» надано довідку від 04.05.2020 року №04-05/03/4 з інформацією про працівників інженерів землевпорядників та інженера-геодезиста, в якій окремо, на вимогу тендерної документації, зазначено двох інженерів-землевпорядників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , що є відповідальними за якість робіт із землеустрою та одного інженера-геодезиста ОСОБА_7 , який є відповідальним за якість топографо - геодезичних і картографічних робіт. Також, ТОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТІВ» в складі тендерної пропозиції у файлі «кваліфікаційні сертифікати.pdf» надав скановані оригінали відповідних сертифікатів на зазначених двох інженерів-землевпорядників та одного інженера-геодезиста. Отже, ТОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТІВ» було повністю дотримано вимоги Закону України «Про землеустрій», Закону України «Про топографо-геодезичну і картографічну діяльність» стосовно кількісного складу та освітньо-професійної підготовки сертифікованих інженерів-землевпорядників та інженерів- геодезистів, та належним чином виконано вимогу підпункту 2.3 пункту 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації. Тобто, тендерна пропозиція ТОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТІВ» повністю відповідала кваліфікаційному критерію «наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід» і відхилення тендерної пропозиції ТОВ «ЦЕНТР ПРОЕКТІВ» на підставі пункту 1 частини першої статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції від 02.04.2020) було б неправомірним та безпідставним.

Отже, вимога відповідача про відхилення тендерної пропозиції через невідповідність пропозиції ТОВ «Центр проектів» через невідповідність кваліфікаційного критерію «Наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід», зокрема відсутні кваліфікаційні сертифікати інженерів землевпорядників та інженера-геодезиста на інженерів землевпорядників ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та інженера-геодезиста ОСОБА_4 , чим не дотримано вимоги підпункту 2.3 пункту 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації та прийняття спірного наказу про початок моніторингу супуречить вимогами Закону України «Про землеустрій» та Закону України «Про топографо-геодезичну та картографічну діяльність».

Вирішуючи спір суд врахував вимоги абзацу другого ст.19 Конституції України щодо обов`язку всіх органів державної влади, їх посадових і службових осіб діяти виключно в межах, порядку та спосіб, що визначені законом.

Згідно із частиною третьою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обгрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія) під час вирішення справ, предметом яких є правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, судам належить, виходячи із правової природи письмової вимоги контролюючого органу, враховувати чи прийнята вона на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством. З метою встановлення того, чи контролюючим органом при прийнятті спірної вимоги владні управлінські функції реалізовані у передбачений законом спосіб, суду належить надати правову оцінку змісту вимоги, як індивідуально-правового акту.

Така правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.09.2018 у справі № 825/1481/16.

Відповідно до вимог частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частинами першою, другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина друга статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів. Такий обов`язок відсутній, якщо відповідач визнає позов.

Презумпція винуватості суб`єкта владних повноважень-відповідача означає припущення, що повідомлені позивачем обставини у справі про рішення, дії, бездіяльність відповідача і про порушення права, свободи чи інтересу відповідають дійсності, доки відповідач їх не спростує на основі доказів.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем доведена правомірність та обґрунтованість вимог, натомість відповідачем не було надано суду жодного доказу щодо спростування позиції позивача.

Враховуючи вищезазначене, системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що наказ Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедури закупівель від 22.06.2020 року №162 протиправний та такий, що належить скасуванню, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.

Частиною 2 ст.139 КАС України визначено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки понесення позивачем вказаного виду судових витрат не доведено, відсутні підстави для їх розподілу.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 242-245, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області (пл. Народна, буд. 4, м. Ужгород, Закарпатська область, 88008, ) до Державної аудиторської служби України (вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, м. Київ, 04070, ), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - Антимонопольний комітет України (вул. Митрополита Василя Липківського, буд. 45, м. Київ, 03035, ) про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати пункт 51 додатку до наказу Державної аудиторської служби України про початок моніторингу процедури закупівель від 22.06.2020 року за №162.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 21 жовтня 2021 року.

СуддяЯ. М. Калинич