Справа № 320/12313/21
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2021-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

18 жовтня 2021 року Київ № 320/12313/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання рішення протиправним та його скасування,

в с т а н о в и в:

до суду з даним позовом звернувся ОСОБА_1 з вимогами до ГУ ПФУ у Київській області про визнання рішення відповідача, викладене у листі від 18.08.2021 №1000-0203-8/84109 про відмову у перерахунку і виплаті пенсії відповідно до нової довідки ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області» №1362 від 12.07.2021 протиправним та його скасування; зобов`язання відповідача здійснити перерахунок пенсії згідно довідки ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області» №1362 від 12.07.2021, з урахуванням раніше виплачених сум, з 01.12.2019.

Дослідивши матеріали позову в межах ст.171 КАСУ, на предмет дотримання положень ст.ст.160,161, 172 КАСУ, суд приходить до висновку про необхідність залишення поданої заяви без руху із наданням заявникові десятиденного строку для усунення недоліків шляхом подання позовної заяви із наведенням у ній обгрунтованого розрахунку розміру виплати на одержання якої ініційовано звернення до суду із визначенням всіх складових зробленого розрахунку та документальним підтвердженням кожної суми з урахуванням виплат, одержаних заявником за попередній період; чітке визначення спірного періоду виплати; зазначення загального розміру сум виплат одержаних заявником до звернення до суду (з моменту взяття на облік в органах Пенсійного фонду до моменту звернення до суду) із розбивкою по місяцах та роках та представленням суду доказів про одержання таких виплат (виписка по банківській картці; довідка з поштового відділення про розмір грошових переказів; тощо); обгрунтування порушення прав, свобод та інтерепсів позивача із розкриттям змісту порушеного права, подання суду квитанції квитанції про оплату другої вимоги немайнового характеру у розмірі 908 грн. та клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду з представленням доказів поважності причин пропуску строку, з огляду на що суддя звертає увагу на наступне:

в силу вимог частини третьої статті 161 КАСУ, позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною другою статті 132 цього Кодексу передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати визначено законом.

Частиною першою статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями) унормовано, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На підставі підпункту 2 частини першої статті 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями), у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Із прохальної частини позовної заяви вбачається наявність двох вимог немайнового характеру, хоча і обєднаних предметом спору, натомість різних за своїм правовим значенням: про визнання б рішення відповідача протиправним та зобовязання здійснити перерахунок та виплату пенсії.

До позовної заяви приєднана квитанція №2659592 від 14.09.21 про сплату 908 грн., таким чином друга вимога судовим збором не оплачена.

Крім того, заявник просить суд зобов`язати ГУ ПФУ у Київській області здійснити перерахунок пенсії відповідно до довідки ДУ «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області» №1362 від 12.07.2021, з урахуванням раніше виплачених сум, з 01.12.2019. Вирішуючи питання щодо дотримання встановленого процесуальним законодавством строку звернення до суду із позовною заявою, суд звертає увагу на таке:

частиною 2 статті 122 КАСУ установлено строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи тривалістю у шість місяців, який, якщо не визначено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Правова конструкція статті, яка містить диференціацією поняття "дізнався" та "повинен був дізнатись" передбачає конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24 грудня 2020 р. у справі №510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 р. №340/1019/19).

Разом з тим, суд зазначає, що пенсія є щомісячним регулярним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона утоврюється, як обрахована та, на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

31 березня 2021 року Верховний Суд в постанові по справі №240/12017/19 у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду відступив від висновків, викладених, зокрема у постановах від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження №К/9901/36805/18), від 25.02.2021 у справі №822/1928/18 (касаційне провадження №К/9901/1313/18) щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах та звернув увагу, що при застосуванні строків звернення до адміністративного суду у вказаній категорії справ слід виходити з того, що встановлені процесуальним законом строки та повернення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не можуть слугувати меті відмови у захисті порушеного права, легалізації триваючого правопорушення, в першу чергу, з боку держави (постанови Верховного Суду від 29.10.2020 у справі №816/197/18 (касаційне провадження №К/9901/50050/18), від 20.10.2020 у справі №640/14865/16-а (касаційне провадження №К/9901/36805/18), а також про те, що строк звернення позивача до суду у випадку спірних правовідносин розпочав перебіг після отримання позивачем листа-відповіді від органу Пенсійного фонду, а не після отримання пенсії за відповідний період (постанова Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №822/1928/18) та дійшов такого висновку щодо застосування строку звернення до суду, передбаченого статтею 122 КАС України у спорах цієї категорії:

1) для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

2) пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує щомісячно. Відтак, отримання пенсіонером листа від територіального органу Пенсійного фонду України у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли вона почала вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду у разі якщо така особа без зволікань та протягом розумного строку не вчиняла активних дій щодо отримання інформації про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку, тощо.

Позивач одержує пенсію за віком на підставі Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби , та деяких інших осіб" . Пенсія це одноразова або регулярна грошова виплата (у розрахунку на місяць), яка призначається у встановленому державою порядку як захід матеріального забезпечення певних категорій осіб за принципами пенсійного страхування, загальнолюдської солідарності та субсидування.

Закон Про Державний бюджет на 2021 рік був прийнятий 15 грудня 2020, відтак, ураховуючи, що позивач одержував пенсійні виплати щомісяця, а звільнився з військової служби у 2010, повинен та міг дізнатися про порушення свого права щодо недоотримання підвищення до пенсії в момент чергової виплати у січні 2021, натомість до суду звернувся 04.10.2021, тобто з пропуском строку звернення до суду. Одержання листа пенсійного органу у відповідь на заяву позивача про перерахунок пенсії не змінює момент, з якого він повинен був знати про порушення свого права, і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Суд зауважує, що за умови відсутності часових обмежень для звернення до суду за минулі періоди Пенсійний фонд України як центральний орган виконавчої влади був би позбавлений можливості реалізовувати покладені на нього завдання, зокрема здійснювати ефективний розподіл фінансових ресурсів для пенсійного забезпечення; така ситуація не відповідала б принципу юридичної визначеності у правовідносинах щодо пенсійного забезпечення у солідарній системі. Законодавець визнав строк в шість місяців достатнім для того, щоб у справах цієї категорії особа визначилася, чи реалізуватиме своє право на звернення до суду.

Крім того, в позовній заяві ОСОБА_1 посилається на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва №826/3858/18 від 12.12.2018, що було залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019 та рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.05.2019 №826/12704/18, що було залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.11.2019 за якими було визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2, 3 Постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45.

За таких обставин. суд констатує, що в момент отримання ОСОБА_1 пенсійних виплат у зменшеному розмірі вже з 01.12.2019 є часом, коли ОСОБА_1 повинен та міг дізнатися про порушення своїх прав щодо невиплати належних йому сум пенсійного забезпечення, а тому строк за яким він мав звернутися до суду починається з 01.12.2019. Отже, позивач має навести поважні та обґрунтовані причини пропуску строку звернення до суду, який встановлено ст. 122 КАСУ.

Аналогічний висновок викладений Верховним Судом у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду від 31 березня 2021 року у справі №240/12017/19 (адміністративне провадження №К/9901/15971/20).

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 160-161 КАС України у зв`язку з чим вона підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

позовну заявупозовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання рішення протиправним, його скасування та та зобовязання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.