Справа № 640/13866/20
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/528
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2021 року м. Київ № 640/13866/20

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Джафф Лайн"
до Головного управління Держпраці у Київській області
провизнання протиправною та скасування Постанови, зобов`язання вчинити дії
Суддя О.В.Головань

Обставини справи:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Джафф Лайн" звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправним та скасування постанови Головного управління Держпраці у Київській області №КВ166/1996/АВ/АД/ФС-83 від 07.04.2020 року.

Ухвалою суду від 12.08.2020 р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження за наявними у справі матеріалами без виклику сторін.

28.09.2020 р. надано відзив на позов.

Ознайомившись з матеріалами справи, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Джафф Лайн" (02232, м. Київ, вул. Закревського, буд. 103, кв. 33, код 43365590) зареєстровано в якості юридичної особи 25.11.2019 р.; 56.10 Діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування (основний).

Інспектором праці Павловим М.С. проведено інспекційне відвідування ТОВ "Джафф Лайн", код 43365590, юридична адреса: 02232, м. Київ, вул. Закревського, буд. 103, кв. 33, місце здійснення діяльності м. Київ, вул. Урлівська, 11А, юридичної особи, яка використовує найману працю, про що складено акт від 14.02.2020 р. за №КВ 166/1996/АВ інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю.

За результатами інспекційного відвідування встановлено наступні порушення законодавства:

ч. 3 ст. 24 КЗпП України, а саме: на ТОВ "Джафф Лайн" використовувалась наймана праця трьох працівників - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням керівника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України;

ч. 1 ст. 21 КЗпП України, а саме: станом на 13.02.2020 р. трудові договори між ТОВ "Джафф Лайн" та ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 під час інспекційного відвідування трудові договори (накази) між ФОП ОСОБА_4 та працівниками ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 надано не було;

ПКМУ №413, а саме: керівником ТОВ "Джафф Лайн" не були надані повідомлення про прийом на роботу працівників центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування щодо працівників ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3

07.04.2019 р. на підставі акта від 14.02.2019 р. за №КВ 166/1996/АВ інспекційного відвідування Головним управлінням Держпраці у Київській області винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №КВ166/1996/АВ/АД/ФС-83, згідно з якою на підставі аб.2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України, Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 р. №509, на ТОВ "Джафф Лайн" накладено штраф у розмірі 141 690,00 грн.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Джафф Лайн" - вважає вказану постанову протиправною та просить її скасувати з таких підстав.

Позивач зазначає, що за адресою АДРЕСА_1 господарську діяльність крім нього (на підставі договору оренди з ФОП ОСОБА_8 від 28.11.2019 р.) здійснює також ФОП ОСОБА_9 .

Опитані від час інспекційного відвідування працівники ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 дійсно не працевлаштовані у ТОВ "Джафф Лайн", тоді як вони працюють у ФОП ОСОБА_9 , про що було повідомлено інспектора праці.

Вказане підтверджується доданими до позову документами, які також подавалися і відповідачу.

Також позивач зазначає, що його не повідомлено про розгляд справи про накладення штрафу, що позбавило його можливості надати свої пояснення.

Відповідач - Головне управління Держпраці у Київській області - проти задоволення позовних вимог заперечив, підтримуючи висновки акта інспекційного відвідування від 14.02.2019 р. за №КВ 166/1996/АВ.

Проаналізувавши матеріали справи та пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 р. № 877-V.

Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч. 4 ст. 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами ... державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Згідно зі ст. 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Крім зазначеної норми КЗпП України, інших законів, що визначали б особливості здійснення заходів контролю органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, немає. Відповідно, положення Закону №877-V застосовуються до здійснення заходів контролю в цілому, без винятків.

Станом на час проведення контрольного заходу був чинний Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 р. № 823.

Відповідачем не надано суду копій наказу, повідомлення на підставі яких проведено інспекційне відвідування.

За таких обставин суд позбавлений можливості перевірити, чи призначено контрольний захід з передбачених законодавством підстав.

Згідно з аб. 2 ч. 2, ч. 4 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. № 509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення.

Згідно з п. 2 Порядку № 509 (в редакції станом на 07.04.2020 р.) штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту).

Штрафи накладаються на підставі, в тому числі, акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників.

Згідно з п. 3, 4 Порядку № 509 справа про накладення штрафу розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Суд враховує правову позицію Верховного Суду, висловлену під час розгляду справи №520/7901/19, -

Зокрема, згідно з п. 54-58, 67 постанови від 16.07.2021 р. у вказаній справі, колегія суддів зауважує, що особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Положення пункту 6 Порядку № 509 покладає цей обов`язок на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Відповідно до пункту 7 Порядку №509 справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду. Отже, саме на уповноважену посадову особу покладається обов`язок з`ясувати чи поінформовано особу. При цьому, саме лише надсилання повідомлення (без доказів його отримання) не свідчить про її поінформованість. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи.

З`ясовуючи поінформованість особи про час та місце розгляду справи, суд також повинен зважати на поведінку особи, яка притягується до відповідальності. Ухилення від одержання повідомлення або інші недобросовісні дії, які свідчать про намагання уникнути участі в засіданні, не можуть бути підставою для скасування постанови. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується....

Висновку про необхідність встановлення факту не лише направлення уповноваженими посадовими особами повідомлення про розгляд справи про накладення штрафу, але й отримання такого суб`єктами господарювання/роботодавцями згідно з положеннями Порядку №509 та доведення саме відповідачем факту поінформованості позивача про дату та час розгляду справи про накладення штрафу під час вирішення спорів про скасування постанов про накладення штрафу дійшов Верховний Суд, зокрема, у постановах від 12.06.2019 у справі №813/3415/18, від 15.01.2021 у справі № 1340/3731/18 та від 04.03.2021 у справі № 160/8027/18.

В даному випадку під час розгляду справи про накладення штрафу причини неповідомлення позивача про її розгляд не з`ясовувалися. Підстави для висновку про навмисне неотримання позивачем інформації про виклик на розгляд справи у суду відсутні.

Таким чином, розгляд справи відбувся за відсутності позивача, на порушення його права надати докази та пояснення по суті обставин, встановлених під час інспекційного відвідування.

За таких обставин, з огляду на вищевикладені порушення, допущені відповідачем при призначенні та проведенні інспекційного відвідування, розгляду справи про накладення штрафу суд не вбачає на необхідне надавати оцінку висновкам акта по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному випадку оскаржувана постанова ухвалена не на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, що є підставою для визнання її протиправною та скасування.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 241-246, 255, 257-262, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Київській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №КВ166/1996/АВ/АД/ФС-83 від 07.04.2020 року.

3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

4. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 19.10.2021 р.