Справа № 460/20/21
Суддя: С.А. Борискін
Дата ухвалення: 2021-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

06 жовтня 2021 року м. Рівне №460/20/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Борискіна С.А. за участю секретаря судового засідання Бляха В.С. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: ОСОБА_1 , представник Курись О.П.,

відповідача: представник Никитюк Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середньомісячного грошового утримання, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Рівненській області, в якому просить суд:

-визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 04 грудня 2020 року №995 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області" в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;

-визнати протиправним та скасувати наказ ГУ НП в Рівненській області "По особовому складу" від 21.12.2020 року №201 о/с в частині звільнення старшого інспектора-чергового ІТТ №5 ГУ НП в Рівненькій області майора поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції на підставі п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію";

-поновити ОСОБА_1 на посаді старшого інспектора-чергового ІТТ №5 ГУ НП в Рівненькій області;

-стягнути з відповідача на користь позивача розмір середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що оскаржуваним наказом його притягнуто до дисциплінарної відповідальності та накладено стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Вказує, що відповідно до висновків службового розслідування, на час несення служби в наряді з 09:00 год. 30.11.2020 по 09:00 год. 01.12.2020 ОСОБА_1 виконував функції підлеглого, оскільки заступив у добовий наряд помічником чергового ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області. Однак дана обставина не була врахована комісією, яка проводила службове розслідування, і як наслідок його було протиправно притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невиконання функціональних обов`язків за посадою старшого інспектора-чергового. Вважає, що вина позивача у вчиненні дисциплінарного проступку відсутня, оскільки він не проводив обшук затриманого ОСОБА_10 перед його поміщенням в ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області та згідно з функціональними обов`язками не був зобов`язаний забезпечувати обшук та вилучення заборонених предметів у осіб, які поміщуються до ІТТ №5. Враховуючи викладене, позивач та його представник просили суд позовні вимоги задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 11.01.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 26.01.2021 на 12:00 год.

Ухвалою суду від 26.01.2021 розгляд справи відкладено до 18.02.2021 до 16:00 год.

29.01.2021 відповідачем подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що 30.11.2020 об 09 год. 00 хв.старший інспектор-черговий ІТТ №5 ГУ НП в Рівненькій області майор поліції Лазарчук Б.П. заступив на добове чергування до ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області як помічник чергового. Приблизно об 18:30 до ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області було поміщено підозрюваного ОСОБА_3 , який покінчив життя самогубством через повішення на мотузці, в камері №4 ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області. Зазначають, що під час поміщення підозрюваного до ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області, працівниками поліції, які заступили в добовий наряд: ОСОБА_13 та ОСОБА_5 було проведено особистий огляд затриманого ОСОБА_3 . Вказують, що з 04:00 год. по 07:29 год. постові в камерному блоці були відсутні взагалі та нагляд за утримуваними особами не здійснювався. Покликаються на порушення ОСОБА_1 пунктів 2.12.3 Інструкції №60 дск від 20.01.2005 та незабезпечення виконання своїх функціональних обов`язків, вважають, що позивач допустив вчинення дисциплінарного проступку за що його правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Просить у задоволені позову відмовити (т.1 а.с.76-83).

02.02.2021 позивачем подано відповідь на відзив, у якій висловив пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем у відзиві заперечень та мотиви їх відхилення (т.1 а.с.168-170).

18.02.2021 судове засідання у справі не відбулось, у зв`язку тимчасовою непрацездатністю головуючого судді.

Ухвалою суду від 23.02.2021 розгляд справи відкладено до 04.03.2021 до 15:45 год.

Ухвалою суду від 04.03.2021 закрито підготовче провадження у справі. Розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні на 30.03.2021 на 11:30 год.

Ухвалою суду від 30.03.2021 розгляд справи відкладено до 01.04.2021 до 14:30год.

У судовому засіданні, призначеному на 01.04.2021, оголошено перерву до 27.04.2021 до 11:00 год.

27.04.2021 судове засідання у справі не відбулось, у зв`язку тимчасовою непрацездатністю головуючого судді.

Ухвалою суду від 11.05.2021 судове засідання у справі №460/20/21 відкладено на 15.06.2021 на 11:00 год.

Ухвалою суду від 01.06.2021 адміністративну справу №460/20/21 прийнято до розгляду судді Борискіна С.А. Вирішено, що справа розглядатиметься суддею одноособово за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 15.06.2021 на 11:00 год.

Ухвалою суду від 15.06.2021 підготовче засідання у справі №460/20/21 відкладено до 29.06.2021 до 10:15 год.

Ухвалою суду від 29.06.2021 закрито підготовче провадження у справі. Розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні на 16.08.2021 на 14:30 год.

Ухвалою суду від 16.08.2021 розгляд справи №460/20/21 відкладено до 06.09.2021 до 14:30 год.

У судовому засіданні, призначеному на 06.09.2021, судом було допитано свідків: ОСОБА_6 та ОСОБА_7

06.09.2021 в судовому засіданні оголошено перерву до 20.09.2021 до 14:00 год.

Ухвалою суду від 20.09.2021 розгляд справи відкладено до 29.09.2021 до 09:30 год.

Ухвалою суду від 29.09.2021 розгляд справи відкладено до 06.10.2021 до 09:30 год.

У судовому засіданні, призначеному на 06.10.2021, позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали з наведених у позові підстав. Просили позов задовольнити повністю.

Представник відповідача в судовому засіданні, призначеному на 06.10.2021, просила суд з наведених у відзиві підстав відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Також у даному судовому засіданні судом було допитано свідків: ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Заслухавши пояснення позивача та представника позивача, представника відповідача, пояснення свідків, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності на підставі чинного законодавства, перевіривши їх дослідженими доказами, суд дійшов висновку, що позов не підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Судом встановлено та сторонами не заперечувалося, що ОСОБА_1 працював на посаді старшого-інспектора чергового ізолятора тимчасового тримання №5 ГУ НП в Рівненській області.

Зі змісту наказу Головного управління Національної поліції в Рівненській області "Про призначення службового розслідування" від 01.12.2020 №1873 вбачається, що 01.12.2020 близько 07:30 год. в камері № 4 ізолятора тимчасового тримання № 5 ГУНП в Рівненській області (далі - ITT № 5 ГУНП в Рівненській області) покінчив життя самогубством, через повішення на мотузці, ОСОБА_10 , житель с. Томашгород, Рокитнівського району, арештований Сарненським районним судом за ч. 1, ч. 2 ст. 307 КК України, поміщений в ITT №5 м. Сарни 30.11.2020 о 18:30 год.

01.12.2020 о 07:45 год. бригадою ШМД м. Сарни констатовано його смерть. Труп направлено в морг СМЕ м. Сарни

Дана подія зареєстрована в ЄO № 9774 від 01.12.2020 Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області. Проводиться перевірка.

З метою встановлення обставин та відповідно до ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII за вказаним фактом призначено службове розслідування (т.1 а.с.15, 84).

Відповідно до висновків службового розслідування за фактом вчинення самогубства через повішання на мотузці арештованим ОСОБА_10 , під час перебування в камері №4 ізолятора тимчасового тримання №5 ГУ НП в Рівненській області, затвердженого начальником Головного управління Національної поліції в Рівненській області полковником поліції О.Камишанським 11.12.2020, за грубе порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення вимог п. 2.12.3 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дcк, що виразилося у не забезпеченні виконання посадових інструкцій (функціональних обов`язків), незабезпеченні обшуку та вилучення заборонених предметів, що призвело до скоєння самогубства арештованого ОСОБА_10 , старшого інспектора-чергового ITT № 5 ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 , керуючись ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11-12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", комісія рекомендувала звільнити зі служби в поліції (п.4) (т.1 а.с.16-30, 85-99).

04.12.2020 начальником Головного управління Національної поліції в Рівненській області було винесено наказ №995 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області", за грубе порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення вимог п. 2.12.3 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дcк, що виразилося у не забезпечення виконання посадових інструкцій (функціональних обов`язків), незабезпеченні обшуку та вилучення заборонених предметів, що призвело до скоєння самогубства арештованого ОСОБА_10 , старшого інспектора-чергового ITT № 5 ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 , керуючись ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11-12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", звільнено зі служби в поліції (п.2) (т.1 а.с.31-36, 150-151).

Вважаючи вказаний наказ протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIIІ (далі - Закон №580-VIIІ).

Частиною 1 статті 60 Закону № 580-VIII визначено, що проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з п.1, 2 ч. 1 ст.18 Закону №580-VIIІ поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1 ст.19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 2 статті 19 Закону № 580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" №2337-VIII від 15.03.2018 затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України, (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Під час розгляду справи судом було встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 01.12.2020 №1873 призначено службове розслідування по факту покінчення життя самогубством арештованим ОСОБА_10 під час перебування в камері №4 ізолятора тимчасового тримання №5 ГУ НП в Рівненській області.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Частинами 1, 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Відповідно до ч.2 ст.19 Дисциплінарного статуту висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Порядок утворення в органах (підрозділах) поліції дисциплінарних комісій та їх повноваження визначає Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, яке затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1356/32808 (далі -Положення).

Відповідно до п. 2 розділу І "Загальні положення" Положення дисциплінарна комісія створюється за письмовим наказом Міністра внутрішніх справ України, службової особи поліції або ректора закладу вищої освіти із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, наділених повноваженнями із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, одночасно з прийняттям рішення про призначення службового розслідування.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії (п. 3 розділу І "Загальні положення" Положення).

Пунктом 10 розділу І "Загальні положення" Положення забороняється включати до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, щодо якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, заінтересованих у результатах розслідування.

Частинами 1, 2 статті 16 Дисциплінарного статуту встановлено, що службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.

Відповідно до ч.1, 2 ст.1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч. 1, 2 ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частиною 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, а саме: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування встановлено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції, що затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок).

Пунктом 1 розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку встановлено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V "Проведення службового розслідування дисциплінарною комісією" Порядку службове розслідування має встановити:

-наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Пунктом 1 розділу VII "Прийняття рішення за результатами службового розслідування" Порядку встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

РозділомІ "Оформлення матеріалів службового розслідування" Порядку встановлено, що зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до висновку службового розслідування за фактом вчинення самогубства через повішання на мотузці арештованим ОСОБА_10 під час перебування в камері №4 ізолятора тимчасового тримання №5 ГУ НП в Рівненській області, затвердженого начальником Головного управління національної поліції в Рівненській області полковником поліції О.Камишанським 11.12.2020 за грубе порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", порушення вимог п. 2.12.3 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дcк, що виразилося у не забезпечення виконання посадових інструкцій (функціональних обов`язків), незабезпеченні обшуку та вилучення заборонених предметів, що призвело до скоєння самогубства арештованого ОСОБА_10 , старшого інспектора-чергового ITT № 5 ГУНП в Рівненській області майора поліції ОСОБА_1 , керуючись ст.19 Закону України "Про Національну поліцію", статтями 11-12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію", комісія вважала б звільнити зі служби в поліції (п.4) (т.1 а.с.16-30, 85-99).

За змістом посадової інструкції старшого інспектора-чергового ізолятора тимчасового тримання №5 ГУ НП в Рівненській області, затвердженої начальником ІТТ №5 ГУНП в Рівненській області 01.08.2018, зі змістом якої в той же день ознайомлено позивача, до завдань, обов`язків та повноважень відносяться, зокрема: проводи огляд камер та обшук поміщених в ІТТ осіб (п. 2 розділу Завдання, обов`язки та повноваження). Старший інспектор-черговий по ІТТ зобов`язаний: особисто замінювати постових; не менше одного разу на годину перевіряти, як несе службу наряд. З метою попередження надзвичайних подій та в інших випадках, передбачених нормативно-правовими актами, організовувати обшуки затриманих і взятих під варту осіб, огляд їх речей, камер та ін. Старший інспектор-черговий ізолятора тимчасового тримання №5 ГУ НП в Рівненській області підпорядковується начальникові ІТТ №5 та його заступнику (т.1 а.с.105-106).

Суд відхиляє доводи позивача про те, що на момент виникнення надзвичайної події ОСОБА_1 не виконував своїх функціональних обов`язків за посадою старшого інспектора-чергового, оскільки заступив у добовий наряд як помічник чергового, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 3 ст. 69 Закону № 580-VIII тимчасове виконання обов`язків покладається на поліцейських письмовим наказом керівника органу (закладу, установи) поліції, який уповноважений призначати на відповідну посаду згідно з цим Законом.

У ході розгляду справи судом не встановлено і сторонами на підставі належних та допустимих доказів не доведено, що на позивача було покладено інші функціональні обов`язки, аніж за його посадою старшого інспектора чергового ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області письмовим наказом.

Таким чином, твердження позивача, що, зокрема, 30.11.2020 та 01.12.2020, він виконував обов`язки не чергового, а помічника чергового і це було підставою для невиконання функціональних обов`язків за посадою старшого-інспектора чергового ІТТ №5 ГУ НП в Рівненській області суд вважає безпідставними та необґрунтованими.

Крім того, суд зазначає, що в оскаржуваному наказі зазначено про порушення позивачем вимог п. 2.12.3 Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дcк, що виразилося у не забезпечення виконання посадових інструкцій (функціональних обов`язків), незабезпеченні обшуку та вилучення заборонених предметів, що призвело до скоєння самогубства арештованого ОСОБА_10 .

Відповідно до Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дск, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25.02.2005 №268/10548 (т.2 а.с.33, 51-88; далі Інструкція № 60 дск), черговий (помічник чергового) зобов`язаний: забезпечувати прийняття й ретельний огляд речей, продуктів, посилок, не допускати проникнення в камери заборонених предметів і листів (п.2.12.3).

Як встановлено судом та не заперечувалось сторонами в ході судового розгляду, під час несення служби ОСОБА_1 , в порушення вимог зазначеної вище посадової інструкції старшого інспектора-чергового ізолятора, жодного разу не здійснив огляду камери, де утримувався арештований ОСОБА_10 , внаслідок чого не виявив у останнього мотузку, за допомогою якої було вчинене самогубство. Більше того, в період з 00:00 год. до 07:00 год. він перебував у кімнаті відпочинку, а тому повністю усунувся від виконання службових обов`язків, в тому числі, щодо особистої заміни постових та перевірки не менше одного разу на годину несення служби нарядом.

Показаннями свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , а також дослідженим у судовому засіданні 06.10.2021 відеозаписом підтверджено, що у нічний час позивач перебував в кімнаті відпочинку та на службу не виходив.

Свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7 також підтвердили перебування позивача у нічний час в кімнаті відпочинку, зазначивши при цьому, що у відповідності до посадових обов`язків службу у цей час повинен був нести черговий - ОСОБА_13 . Дані твердження свідків суд оцінює як суб`єктивні судження, які спростовуються дослідженими судом доказами та положеннями чинного законодавства, зокрема, Інструкції про роботу ізоляторів тимчасового тримання органів внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 20.01.2005 №60 дск.

До тверджень ОСОБА_1 про отримання дозволу перебувати у кімнаті відпочинку від чергового ОСОБА_13 , суд ставиться критично, оскільки такий наказ є завідомо незаконним та згідно з вимогами п.4 ст.5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України не підлягає виконанню.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем 30.11.2020 та 01.12.2020 неналежним чином виконано свої посадові обов`язки.

У сукупності викладених обставин, суд дійшов висновку, що п.2 оскаржуваного наказу прийнятий відповідачем відповідно до вимог чинного законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

Частиною 1 статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, обґрунтував обставини, на яких ґрунтуються його заперечення, а позивач не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

При зазначених обставинах, вимоги позивача є необґрунтованими і такими, що не підлягають до задоволення, а заперечення відповідача суд приймає як такі, що знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду та відповідають фактичним обставинам справи.

Підсумовуючи вищевикладене в його сукупності, суд прийшов до висновку про те, що наведені відповідачем аргументи на підтвердження своєї позиції, надані докази, а також покази свідків повністю спростовують доводи та посилання позивача, отже в позовних вимогах про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, наказу про звільнення та поновлення на посаді належить відмовити повністю.

Водночас, оскільки позовні вимоги про скасування наказу по особовому складу та поновлення на посаді, а також стягнення з відповідача грошового забезпечення за весь час вимушеного прогулу є похідними від позовної вимоги про скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то такі позовні вимоги також не підлягають до задоволення.

Підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст.139 КАС України у суду відсутні.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (вул. Хвильового, 2, м.Рівне, 33000, ) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середньомісячного грошового утримання - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 18 жовтня 2021 року

Суддя С.А. Борискін