Справа № 320/5545/21
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 жовтня 2021 року м. Київ № 320/5545/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Фастівська - Плаза про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (код: 38537963, адреса: 04071, м. Київ, вул. Межигірська, буд. 8) звернулось до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Фастівська - Плаза (код: 37623349, адреса: 09100, Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська 23) в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) нежитлової будівлі, літ К пл.. 3923,0 кв. м. Товариства з обмеженою відповідальністю Фастівська - Плаза за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська 23, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 08.02.2021 №90.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, у зв`язку з чим суб`єктом господарювання недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою суду від 17.05.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

27.07.2021 судом отримано відзив на позовну заяву, у якій відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, уповноваженими особами позивача на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 12.01.2021 № 29 Про проведення планових перевірок, було здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Товариства з обмеженою відповідальністю Фастівська-Плаза, за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська, буд. 23.

За результатами вказаної перевірки складено акт від 08.02.2021 № 90, відповідно до змісту якого перевіркою відповідного об`єкта ТОВ Фастівська - Плаза щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було виявлено 23 порушення, а саме: 1) пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - сигнал від приймальної станції автоматичної пожежної сигналізації не виведено на пульт централізованого спостереження; 2) пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - не обладнано всі двері на шляхах евакуації будівлі пристроями для самозачинення та ущільнення в притулах; 3) пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - не встановлено передбачені проектною документацією двері в коридорах на 1-му та 2-му поверхах будівлі; 4) пунктів 21, 22 розділу ІІ ППБУ - під час експлуатації об`єку рівень пожежної безпеки, установлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, знижений в частині влаштування в коридорі 1-го поверху приміщень (кабінетів) без проектної документації, яка затверджена у встановленому порядку; 5) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації всієї будівлі не забезпечені евакуаційним освітленням; 6) пункту 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ - до розгляду не представлено акти щодо проведення схованих робіт електропроводки за підвісною стелею; 7) пункту 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ - в усіх електрощитах будівлі підприємства не оновлено схеми підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту; 8) пункту 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщенні насосної станції, ліфтової а також на сходовій клітині не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; 9) підпункту 4 пункту 2.3 глави 2 розділу V ППБУ - не перевірено електрифіковані засувки не рідше двох разів на рік та пожежні насоси щомісяця й не забезпечено утримання у постійній експлуатаційній готовності. Не проведено перевірку не рідше одного разу на рік надійність переведення пожежних насосів з основного на резервне електропостачання (у тому числі від дизельних агрегатів) з реєстрацією результатів у журналі; 10) пункту 2.3 глави 2 розділу V ППБУ - не забезпечено електропостачання пожежних насосів в насосній станції підприємства по першій категорії надійності електропостачання згідно з ДБН В.2.5-64:2012; 11) підпункту 7 пункту 2.3 глави 2 розділу V ППБУ - не зазначено на дверях пожежної насосної станції місце зберігання ключів; 12) підпункту 3 пункту 2.3 глави 2 розділу V ППБУ - не оновлено фарбування трубопроводів і насосів в приміщенні пожежної насосної станції; 13) підпункту 1 пункту 2.3 глави 2 розділу V ППБУ - не вивішено в приміщенні насосної станції загальну схему протипожежного водопостачання та схему обв`язки насосів. На кожній засувці і пожежному насосі-підвищувачі не розміщено інформацію про їх призначення; 14) підпункту 6 пункту 2.3 глави 2 розділу V ППБУ - біля входу в приміщення насосної станції не розміщено напис (табло) Пожежна насосна станція з освітленням вночі; 15) пункту 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ - не обладнано світильники з лампами розжарювання в пожежонебезпечних зонах приміщення ліфтової та сходової клітини захисним суцільним склом (ковпаком) з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з негорючого матеріалу; 16) пункту 1.24 глави 1 розділу IV ППБУ - приміщення електрощитової не обладнано сертифікованими протипожежними дверима з межею вогнестійкості REI 30; 17) підпункту 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ - всі пожежні крани внутрішнього протипожежного водогону які розміщені у вбудованих або навісних шафах не обладнано отворами для провітрювання, опломбування та для візуального огляду без їх розкривання; 18) пункту 3.12 глави 3 розділу V ППБУ - на пожежному щиті не вказано його порядковий номер та номер виклику пожежної охорони, порядковий номер пожежного щита не вказано після літерного індексу „ПЩ; 19) пункту 2.4. глави 2 розділу ІІІ ППБУ - не виконано прокладання проводів будь-яких електромереж, комунікаційних мереж на 1-му поверсі будівлі через перегородки, стіни з послідуючим зашпаруванням зазорів, що утворилися; 20) пункту 2.15 глави 2 розділу ІІІ ППБУ - не оновлено фарбування стаціонарних зовнішніх пожежних сходів на перепадах висот та виходу на горище будівлі; 21) пункту 2 розділу ІІІ ПТБ - не забезпечено техногенну безпеку на підприємстві шляхом проведення ідентифікації ПНО; 22) пункту 11 частини першої статті 20 КЦЗУ - не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту на об`єкті; 23) пункту 3 частини першої статті 20 КЦЗУ - не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії.

За змістом викладеного у позовній заяві та власне згідно рапорта, складеного начальником Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області підполковником служби цивільного захисту В. Юрченко 18.02.2021 т.в.о. начальника Головного управління ДСНС України у Київській області полковнику служби цивільного захисту П. Кісільову, у якості обґрунтованих підстав для звернення до суду з метою застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи нежитлової будівлі, літ. К, пл. 3923,0 кв. м, ТОВ Фастівська-Плаза, розташованого за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Фастівська, 23, зазначено наступний опис можливих негативних наслідків виявлених під час перевірки об`єкта відповідача порушень: 1) У випадку невчасного обслуговування або не обслуговування СПЗ може призвести до невчасного попередження про пожежу та її розповсюдження, що створить загрозу життю та здоров`ю людям; 2) При виникненні пожежі в одному з приміщень будівлі відкриті двері призводять до впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) в інші приміщення, а саме на шляхи евакуації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 3) При виникненні пожежі в одному з приміщень будівлі відсутність дверей призводять до впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) в інші приміщення, а саме на шляхи евакуації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 4) Самовільна реконструкція приміщень що ведуть до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 5) При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 6) Неправильне прокладання електропроводки безпосередньо може призвести до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей; 7) Відсутність схеми в електрощитках у разі потреби не забезпечує своєчасне відключення електромереж для попередження замкнення мережі, у разі чого може виникнути загоряння горючих елементів та розповсюдження горіння; 8) Здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 9) Несправність системи внутрішнього протипожежного водопроводу (несправність електрифікованих засувок насосів підвищувачів тиску системи внутрішнього протипожежного водопроводу) унеможливлює вжиття первинних заходів щодо ліквідації пожежі. При несправності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані і могли використовуватися за призначення; 10) Несправність системи внутрішнього протипожежного водопроводу (насоси підвищувачі тиску системи внутрішнього протипожежного водопроводу) унеможливлює вжиття первинних заходів щодо ліквідації пожежі. При несправності систем протипожежного водопостачання виникає проблема у гасінні пожежі працівниками та пожежно-рятувальними підрозділами, що в свою чергу супроводжується збільшенням площі пожежі, матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані і могли використовуватися за призначення; 11) Відсутність напису призводить до не належної експлуатації системи внутрішнього протипожежного водопроводу, що в свою чергу може призвести до її технічних несправностей та неможливості використання за своїм функційним призначенням; 12) Відсутність фарбування призводить до не належної експлуатації системи внутрішнього протипожежного водопроводу, що в свою чергу може призвести до її технічних несправностей та неможливості використання за своїм функційним призначенням; 13) Відсутність схема протипожежного водопостачання та схема обв`язки насосів призводить до не належної експлуатації системи внутрішнього протипожежного водопроводу, що в свою чергу може призвести до її технічних несправностей та неможливості використання за своїм функцій ним призначенням; 14) Відсутність відповідного позначення на дверях насосної станції призводить до не несвоєчасної ідентифікації даного приміщення працівниками об`єкту та пожежно-рятувальними підрозділами в момент виникнення пожежі; 15) Підвішування ковпаків може призвести до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей; 16) Відсутність протипожежних дверей (люку) з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей; 17) У випадку відсутності пожежних кранів або їх неукомплектованості може призвести у випадку пожежі до невчасної локалізації та ліквідації пожежі на ранніх стадіях, що призведе до її розповсюдження та матеріальними збитками, перешкоджає евакуації людей. Потрібно вчасно проводити технічне обслуговування для того щоб системи знаходились в справному стані і могли використовуватися за призначення; 18) Відсутність написів на пожежних щитах призводить до порушення умов їх експлуатації, що в свою чергу унеможливлює їхню експлуатацію за призначенням у разі виникнення надзвичайної ситуації; 19) Відсутність зашпарування зазорів з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдженню диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей; 20) Перешкоджання евакуації людей з приміщень; 21) Відсутність ідентифікації об`єкта господарської діяльності для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, унеможливлює визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, що в свою чергу не дозволяє виконати своєчасне реагування на надзвичайну ситуацію; 22) Виконання даних заходів спрямовані на розвиток навичок та знання відповідного регламенту дій при виникненні надзвичайних ситуацій у працюючого персоналу об`єкту; 23) Відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки може призвести до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху.

За доводами позивача, всі зазначені в акті перевірки від 08.02.2021 № 90 та перелічені вище порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Відтак, вказане за доводами позивача, свідчить про обґрунтованість звернення позивача до суду у відповідності до положень Кодексу цивільного захисту України у зв`язку з необхідністю застосування заявлених заходів реагування шляхом заборони експлуатації об`єктів відповідача до повного усунення виявлених порушень.

Натомість, у відзиві на позов відповідач заперечуючи проти задоволення заявлених позивачем вимог вказував у тому числі на те, що станом на час подання відзиву на об`єкті відповідача усунуто 20 із 23 виявлених позивачем порушень, які зазначені в акті перевірки від 08.02.2021 № 90, на що надано суду відповідні матеріали у якості доказів усунення відповідних порушень.

Крім цього, щодо висновків позивача про виявлені порушення під порядковими номерами 3, 4 та 10 відповідачем зазначено наступне.

Так, за твердженням відповідача представниками Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області не здійснювалось вивчення проектної документації на будівлю об`єкта й з незрозумілих причин відображено, як порушення відсутність дверних полотен в певних частинах будівель, хоча дані прорізи в стінах ніколи не були заповнені дверима з самого початку введення в експлуатацію будівлі.

Також, щодо посилання позивача на пункт 22 розділу 2 ППБУ відповідачем вказано, що всі будівлі підприємства введені в експлуатацію згідно чинного законодавства і жодних реконструкцій після введення не проводилось, при тому що зазначені порушення жодним чином не можуть призвести до загибелі і травмування людей.

В той же час, щодо посилання позивача на пункт 2.3 глави 2 розділу V ППБУ, зокрема щодо вимог ДБН В.2.5-64:2012, за доводами відповідача приписи останнього застосовуються виключно до проектування та будівництва систем внутрішнього холодного та гарячого водопостачання, каналізації, водостоків при новому будівництві, реконструкції, капітальному ремонті, технічному переоснащенні будинків, будівель й споруд різного призначення, а оскільки підприємство не здійснює будівництва, реконструкції, капітального ремонту та технічного переоснащення - вимоги даного ДБН не розповсюджуються до будівель підприємства й зазначені в акті безпідставно.

При цьому, відповідач просив врахувати той факт, що керівництвом підприємства направлено звернення до ГУ ДСНС України у Київській області щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) з метою фіксації усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки відображених в позовній заяві та акті від 08.02.2021 №90.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №877-V).

Частиною 7 статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до положень частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів.

Згідно з частиною 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз наведених правових норм права дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Згідно з частиною 2 статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до п.п. 26, 33, 43 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Суд зазначає, що у контексті вищенаведених норм, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

У силу пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Суд зазначає, що зі змісту вищевказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки, та не залежить від виконання (не виконання) вимог припису органу контролю щодо усунення виявлених порушень.

Суд також зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Як вже було встановлено судом, позивачем за результатами перевірки об`єкта відповідача - нежитлової будівлі, літ К пл.. 3923,0 кв. м., за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська, 23, щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту виявлено 23 порушення в частині недотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та згідно обґрунтувань у позовній заяві вказано, які порушення та їх можливі наслідки - створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Наявність більшості із виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача, у тому числі тих, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, станом на час проведення перевірки відповідачем не заперечувалась.

Надані відповідачем докази щодо усунення виявлених порушень суд оцінює критично, оскільки з останніх неможливо достеменно та беззаперечно стверджувати про факт повного усунення всіх виявлених та вищезазначених порушень на об`єктах відповідача.

Суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.12.2019 у справі №320/7019/18.

Щодо необхідності застосування принципу співмірності, при застосуванні такого виключного заходу реагування як заявлений позивачем в межах даної адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Так, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта, суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єкта господарювання і публічними інтересами.

Однак, суд не може взяти до уваги доводи та подані відповідачем матеріали як такі, що у своїй сукупності могли б свідчити про повне усунення порушень на об`єктах відповідача, зокрема тих, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки за наведених позивачем обґрунтувань, згідно частини першої статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності підтвердженням факту усунення цих порушень може слугувати позапланова перевірка об`єктів відповідача уповноваженим на те органом.

Суд також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які зокрема станом на час звернення позивача до суду мали місце та не заперечувались відповідачем, суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі, а життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.

Разом з цим, суд звертає увагу на висновки Верховного Суду, викладені зокрема у постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19, а саме що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.

При цьому, враховуючи, що акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення господарської діяльності відповідних об`єктів позивача.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією суду касаційної інстанції у вищезазначеній постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19.

Суд зазначає, що доказом усунення порушень вимог профільного законодавства, згідно висновків суду касаційної інстанції, може бути акт, складений за результатами проведення позапланової перевірки на об`єкті відповідача.

При цьому, відповідач просив суд врахувати той факт, що керівництвом підприємства направлено звернення до ГУ ДСНС України у Київській області з метою здійснення останнім позапланового заходу державного нагляду (контролю) задля фіксації усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, відображених зокрема в акті від 08.02.2021 №90.

Так, 19.10.2021 від позивача судом отримано акт від 05.10.2021 №1831 складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) на об`єкті відповідача щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, відповідно до якого на об`єкті відповідача відсутні раніше виявлені порушення.

Відтак, належним та допустимим доказом у даній адміністративній справі, поданим позивачем, підтверджено повне усунення раніше виявлених на об`єкті відповідача порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Як наслідок, з урахуванням викладеного у сукупності, відсутні підстави для застосування заявлених позивачем в межах даного адміністративного позову заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) нежитлової будівлі, літ К пл.. 3923,0 кв. м. Товариства з обмеженою відповідальністю Фастівська - Плаза за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Фастівська 23, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 08.02.2021 №90, а отже суд відмовляє у його задоволенні.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Фастівська - Плаза про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст рішення складено та підписано: 20.10.2021.

Суддя Панченко Н.Д.