Справа № 580/2444/19
Суддя: Глущенко Яна Борисівна
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2444/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

19 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Глущенко Я.Б., суддів Пилипенко О.Є., Черпіцької Л.Т., перевіривши матеріали апеляційної скарги Гаражно-будівельного кооперативу «Сирена» на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року в справі за позовом Гаражно-будівельного кооперативу «Сирена» до Головного управління Державної податкової служби в Черкаській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,

У С Т А Н О В И В:

У серпні 2019 року Гаражно-будівельний кооператив «Сирена» (далі - позивач, апелянт) звернувся у суд з позовом до Головного управління Державної податкової служби в Черкаській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13 січня 2020 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, 20 вересня 2021 року позивач подав апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга не може бути прийнята до апеляційного провадження, оскільки не відповідає вимогам статей 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: подана з пропущенням тридцятиденного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та оплачена судовим збором не в повному розмірі.

Відповідно до частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Пунктом 1 частини 2 наведеної правової норми закріплено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені в день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного судового рішення.

Як убачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення складено 22 січня 2020 року. Отже, останній день подання апеляційної скарги припадає на 24 лютого 2020 року. Проте апеляційну скаргу подано до суду лише 20 вересня 2021 року.

На обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що чинним процесуальним законом не заборонено вдруге подавати апеляційну скаргу після повернення вперше поданої. Також посилається на ту обставину, що тривалий час відбувалася зміна керівника Гаражно-будівельного кооперативу «Сирена» Середенка В.І., який перешкоджав у доступі до всієї документації, у тому числі щодо судового розгляду цієї справи. 10 лютого 2021 року до виконання посадових обов`язків приступив новообраний голова правління Флоря Г.І., який 30 серпня 2021 року звернувся у суд із заявою про ознайомлення з матеріалами справи. Оскільки про існування ухвали апеляційного суду про повернення вперше поданої апеляційної скарги він дізнався лише 10 вересня 2021 року, то наявні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.

Утім, на переконання суду, такі причини пропуску процесуального строку поважними бути не можуть з огляду на таке.

Матеріали справи свідчать, що вперше подану позивачем скаргу було залишено без руху ухвалою апеляційного суду від 30 березня 2020 року через несплату судового збора, копію якої отримано апелянтом 11 травня 2020 року. Указаним судовим рішенням було надано десятиденний строк для усунення цього недоліку. У зв`язку з неподанням документа про сплату судового збора, суд ухвалою від 07 вересня 2020 року повернув апеляційну скаргу. Тобто, подання першої апеляційної скарги у встановлений законом строк не є безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд уважає за необхідне звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише в разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто, у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги, та підтверджені належними доказами.

Суд звертає увагу на те, що новообраний голова правління Флоря Г.І. приступив до виконання посадових обов`язків 10 лютого 2021 року, вдруге апеляційну скаргу подано 20 вересня 2021 року, тобто, після спливуодного року і семи місяців з дати отримання копії оскаржуваного рішення 05 лютого 2020 року.

Також судом установлено, що оскаржуване рішення оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 21 січня 2020 року, що у свою чергу давало можливість позивачу дізнатися про його постановлення та отримати копію такого.

Обмеження строку на апеляційне оскарження не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі й встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Оцінюючі доводи позивача щодо дотримання процесуальних строків та копії документів, долучених до скарги, суд відноситься критично до інформації, яку вони містять, оскільки вони не підтверджують об`єктивних причин, які унеможливили позивачу звернутися з апеляційною скаргою до суду у встановлений законом строк.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про необґрунтованість твердження апелянта про наявність достатніх правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Інших поважних причин пропущення цього строку скаржник не зазначає.

Приписами пункта 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збора. Апелянтом до скарги додано платіжне доручення про часткову сплату судового збора.

У свою чергу апелянтом заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збора через відсутність коштів.

Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, ураховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, наведеною правовою нормою закріплено право суду відстрочити стороні сплату судового збора з огляду на її майновий стан.

Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, суд повинен встановити наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ Kniat v. Poland від 26.07.2005 р., пункт 44; рішення ЄСПЛ Jedamski and Jedamska v. Poland від 26.07.2005 р., пункти 63-64).

На підтвердження скрутного фінансового становища апелянтом надано виписку про наявність у нього податкового боргу.

Проте належними доказами для визначення майнового стану скаржника мають бути відомості, що містять інформацію про розмір його річного доходу за 2020 рік та/або докази його неплатоспроможності. Сама лише обставина наявності податкового боргу в апелянта не може вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, суд приходить до висновку, що викладені апелянтом у клопотанні обставини не можуть бути підставою для його задоволення в силу положень ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

З огляду на те, що апелянтом не надано доказів на підтвердження майнового стану, який на даному етапі зумовлює неможливість сплати судового збора та будь-якого підтвердження можливості виконати цей обов`язок у майбутньому за рішенням суду, колегія суддів приходить до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає.

Приписи пункту 1 частини 5 статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збора.

Правові засади справляння судового збора, платники, об`єкти та розміри ставок судового збора, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збора визначені положеннями Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI у відповідній редакції (далі - Закон).

Відповідно до положень статей 3 та 4 названого Закону судовий збір справляється за подання апеляційних скарг на рішення суду в розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на те, що предметом позову є грошове зобов`язання на суму 8791805,00 грн, позовні вимоги є вимогами майнового характеру.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 4 Закону у редакції, яка діяла на момент подання позову до суду першої інстанції, ставка судового збора за подання адміністративного позову майнового характера, який подано юридичною особою складала 1,5 відсоток ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Положеннями частини 1 зазначеної статті передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2019 року приписами Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 11 листопада 2018 року №2629-VIII встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921,00 грн.

З огляду на викладене, розмір судового збора за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, постановленого за результатами розгляду позову, складає 28815,00 грн (1921,00 грн. х 10 х 150%), апелянтом сплачено судовий збір частково, у розмірі 3153,00 грн, відтак недоплата становить 25662,00 грн.

Згідно з частиною 2 статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, установлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Ураховуючи, що апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, до скарги не додано документ про сплату судового збору в повному розмірі, наявні підстави для залишення апеляційної скарги без руху та надання апелянту строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших поважних причин пропущення процесуального строку та документа про доплату судового збора в розмірі 25662,00 грн на такі реквізити: отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печер. р-н; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); рахунок отримувача - UA1026007; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Керуючись статтями 169, 248, 298, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Визнати причини пропуску строку на апеляційне оскарження - неповажними.

У задоволенні клопотання Гаражно-будівельного кооперативу «Сирена» про відстрочення сплати судового збора за подання апеляційної скарги - відмовити, апеляційну скаргу - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги - десять днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Якщо заяву не буде подано в зазначений строк або вказані підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

У разі не надання документа про сплату судового збору, апеляційна скарга буде повернута апелянтові.

Ухвала набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Я.Б. Глущенко

Судді О.Є. Пилипенко

Л.Т. Черпіцька