Справа № 340/3551/21
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 жовтня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/3551/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Казанчук Г.П. розглянув адміністративну справу за позовом приватного підприємства ''Арміра'' (вул. Садова, 61, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25009; ) до Головного управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008; ) про визнання протиправною та скасування постанови,

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ПП ''Арміра'' звернулось до суду з позовною заявою, в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Житомирській області про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення від 03.06.2021 року № ЖИ26/ЖТ1515/69/АВ/П/ТД-ФС.

В обґрунтування позову ПП ''Арміра'' зазначено, що Управлінням Держпраці у Житомирській області винесено спірну постанову про накладення штрафу уповноваженими особами № ЖИ26/ЖТ1515/69/АВ/П/ТД-ФС, якою на позивача на підставі абз.2 ч.2 ст.265 КЗпП України накладено штраф у розмірі 120000,00 грн. за допуск до роботи громадян без укладення трудового договору та повідомлення ДПС. Позивач стверджує, що посадовими особами відповідача порушено порядок проведення інспекційного відвідування, оскільки всупереч вимогам Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року, позивач не був належним чином повідомлений про призначення та проведення цього позапланового заходу, оскільки відповідач не надав та не ознайомив позивача а ні з наказом на перевірку, а ні з посвідченням на проведення заходу, що порушило права позивача. В позовній заяві зазначає, що позивачу невідома, яка з визначених п. 5 Порядку № 823, підстав стала підставою для здійснення позапланового інспекційного відвідування, що є не лише порушенням норм чинного законодавства, але й порушує права позивача щодо обізнаності та передбачуваності. Тому враховуючи дані обставини, позивач набув право недопуску до її здійснення.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву (а.с.26-55) із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що на підставі наказу №1126 від 24.05.2021 року та направлення №967/04 від 24.05.2021 року головні державні інспектори праці Управління Держпраці у Житомирській області здійснили інспекційне відвідування ТНК "Граніт" де охоронні послуги надавало ПП "Арміра" щодо додержання законодавства про працю. Так, прибувши на інспекційне відвідування за місцем здійснення господарської діяльності інспектором було пред`явлено службове посвідчення, вручено копію направлення на проведення інспекційного відвідування під час якого зафіксовано допуск до роботи охоронниками двох осіб без укладення трудового договору про що 26.05.2021 року було складено акт ЖТ1515/69/АВ, в якому зафіксовано вищезазначене порушення. 03.06.2021 року за результатами розгляду порушень зазначених в Акті № ЖТ1515/69/АВ від 26.05.2021 року заступником начальника Головного управління Возною С.В., було прийнято рішення про винесення Постанови про накладання штрафу на підставі абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України у розмірі 120000 гривень на ПП "Арміра". Доводячи правомірність спірної постанови, представник відповідача просив суд у задоволенні позову відмовити, посилаючись на судову практику Верховного Суду.

ПП "Арміра" подано відзив на позов (а.с.75-78), у якому наголошено на обов`язку посадових осіб органів державного нагляду (контролю) належного повідомлення та ознайомлення саме керівника чи уповноваженої особи суб`єкта - господарювання, чого зроблено під час перевірки не було. Крім того зазначено про неприпустимість проведення перевірки за анонімними та іншими безпідставними заявами.

Від Управління Держпраці у Житомирській області надійшов уточнений відзив на позовну заяву та додаткові пояснення, які за своєю суттю та змістом є запереченнями (а.с.80-89).

Ухвалою судді від 07.07.2021 року позовну заяву залишено без руху із встановленням строку для усунення недоліків позовної заяви. Недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою судді від 09.08.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження. Сторонам встановлено строки на подачу процесуальних заяв по суті справи.

Ухвалою суду від 23.09.2021 року задоволено заяву ПП "Арміра" про забезпечення позову, вжито заходів забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі постанови від 03.06.2021 року № ЖИ26/ЖТ1515/69/АВ/П/ТД-ФС ГУ Держпраці у Житомирській області.

Дослідивши докази і письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ПП "Арміра" (надалі позивач) з 04.09.2018 року зареєстроване як юридична особа, одним із видів його діяльності є 80.10 діяльність приватних охоронних служб (а.с.71-73).

На адресу Державної служби України з питань праці надійшла заява від ОСОБА_1 про те, що він працював в ПП "Арміра" охоронцем "ТНК Граніт" АДРЕСА_1 без виплати за роботу зарабітної плати з лютого по квітень 2021 року та умови праці були не нормальні та принесли шкоду здоров`ю (а.с.32).

Державна Служби України з питань працю листом №3261/3.1/4.5-ЗВ-21 від 17.05.2021 року направила заяву ОСОБА_1 на адресу управління Держпраці у Житомирській області із зазначенням про погодження проведення позапланового заходу державного наляду (контролю) у ПрАТ ''ТНК ''Граніт'' за зверненням ОСОБА_1 (а.с.31).

Начальником Управління Держпраці у Житомирській області на підставі пп.2 пп.3 п.5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року, видано наказ №1121 від 24.05.2021 року "Про проведення заходу державного контролю у приватного підприємства "Арміра", яким доручено провести у період з 25.05.2021 по 26.05.2021 позаплановий захід державного контролю у формі інспекційного відвідування ПП ''Арміра'' за адресою АДРЕСА_1 , діяльність приватних охоронців з питань додержання законодавства про працю в частині виявлення неоформлення трудових відносин (а.с.33).

24.05.2021 року за №967/04 видано направлення на проведення заходу державного контролю (а.с.34).

За результатами інспекційного відвідування складений акт від 26 травня 2021 року №ЖТ1515/69/АВ щодо додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, яким зафіксована відсутність журналу реєстрації перевірок. Громадянка ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відповідно до наданих усних та письмових пояснень працюють охоронцями з 25.05.2021 року та допущені до роботи з режимом роботи з 23:00 до 15:00. Акт містить приписку ревізора про те, що у зв`язку з неможливістю особистого вручення акта направлено об`єкту відвідування рекомендований листом із повідомленням про вручення із описом (а.с.39-47).

Крім того, за наслідками інспекційного відвідування складений припис №ЖТ1515/69/АВ/П від 26.05.2021 року, яким вимогалось усунути порушення встановлені в акті перевірки.

Згідно повідомлення ПП ''Арміра'' від 28 травня 2021 року вимоги припису виконані, а саме: працівників ОСОБА_3 та ОСОБА_2 прийнято на роботу шляхом направлення повідомлення про прийняття працівників на роботу від 26.05.2021 року до органів ДФС та видання наказів про прийняття на роботу №66-К та №67-К від 26.05.2021 року (а.с.48-53).

Згідно з постановою про накладення штрафу від 03 червня 2021 року №ЖИ26/ЖТ1515/69/АВ/П/ТД-ФС заступником начальником ГУ Держпраці у Житомирській області, на підставі акта інспекційного відвідування від 26.05.2021 №ЖТ1515/69/АВ, керуючись статтею 265 КЗпП України, статтею 53 Закону України ''Про зайнятість населення'', частиною третьою статті 34 Закону України ''Про місцеве самоврядування в Україні'', Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509, та на підставі абз.2 ч.2. ст.265 КЗпП України, накладено на ПП ''Арміра'' штраф у розмірі 120000 гривень (надалі спірна постанова, а.с.11-12).

Отже правомірність та законність спірної постанови є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Позивач як на підставу позову зазначає про порушення процедури призначення та проведення інспекційного заходу, що заперечується відповідачем.

Спірні у цій справі правовідносини урегульовані, зокрема, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року№877-V (надалі Закон №877-V), статтею 259 КЗпП України, а також Постановою Кабінету Міністрів України №823 від 21.08.2019 року "Деякі питання здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю" затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі - Порядок №823).

Перш за все суд зауважує, що рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року визнано протиправною та нечинною постанову Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2) від 21 серпня 2019 року N 823 "Про порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю". Дане судове рішення згідно постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 вересня 2021 року набрало законної сили.

За змістом частини 2 статті 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Оскільки, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року у справі № 640/17424/19 не містить жодних застережень з цього приводу, то постанова КМУ №823 вважається такою, що втратила чинність з дня набрання законної сили цим судовим рішенням, тобто 14.09.2021 року.

Тому, норми вказаного вище акту Уряду України підлягають застосуванню до спірних правовідносин, як такі, що були чинними на момент їх виникнення.

Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 17.10.2019 у справі №420/5895/18 та у справі від 10.02.2020 у справі №1.380.2019.000037.

Відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України 11.02.2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці, згідно з яким Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику, зокрема з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення.

Згідно з пунктом 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. На утворені територіальні органи Держпраці може покладати виконання завдань за міжрегіональним принципом.

Преамбулою до Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V (надалі - Закон №877-V) визначені правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

За визначенням статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

В свою чергу, за змістом частини 4 статті 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону ( частина третя статті 2 Закону №877-V).

Статтею 3 цього ж закону визначені основні принципи державного нагляду (контролю) та встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади; рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом; відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю); неприпустимості дублювання повноважень органів державного нагляду (контролю) та неприпустимості здійснення заходів державного нагляду (контролю) різними органами державного нагляду (контролю) з одного й того самого питання; невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону; відповідальності органу державного нагляду (контролю) та його посадових осіб за шкоду, заподіяну суб`єкту господарювання внаслідок порушення вимог законодавства, порушення прав та законних інтересів суб`єкта господарювання; дотримання умов міжнародних договорів України; незалежності органів державного нагляду (контролю) від політичних партій та будь-яких інших об`єднань громадян; наявності одного органу державного нагляду (контролю) у складі центрального органу виконавчої влади; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); орієнтованості державного нагляду (контролю) на запобігання правопорушенням у сфері господарської діяльності; недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Крім того, частиною 4 статті 4 Закону №877-V передбачено, що виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Підставами для здійснення позапланових заходів згідно частини 1 статті 6 Закону №877-V є, зокрема: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Частиною ж 2-4 статті 6 Закону №877-V визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96, Державна служба України з питань праці (далі також - Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

На виконання частини 1 статті 259 КЗпП України Кабінет Міністрів України постановою від 21 серпня 2019 р. N 823 затвердив Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі Порядок №823), який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування).

Як виплаває зі змісту пункту 2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

В наказі на проведення інспекційного заходу відповідачем вказана підстава підпункту 2,3 пункту 5 Порядку 823 та звернення №367 від 17.05.2021 року (а.с.33).

У підпунктах 2,3 пункту 5 Порядку №823 зазначено, що підставами для здійснення інспекційних відвідувань є звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин; рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4 - 7 цього пункту.

Отже, підставою для проведення позапланового заходу стала заява ОСОБА_1 про те, що він працював в ПП "Арміра" охоронцем "ТНК Граніт" м. Коростень вул. Броварська,40 без виплати за роботу заробітної плати з лютого по квітень 2021 року та умови праці були не нормальні та принесли шкоду здоров`ю (а.с.32). Направляючи дану заяву Державна Служби України з питань працю листом №3261/3.1/4.5-ЗВ-21 від 17.05.2021 року зазначила про погодження проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у ПрАТ ''ТНК ''Граніт'' за зверненням ОСОБА_1 (а.с.31), що як на думку суду і є фактичне погодження на проведення перевірки в силу приписів частини 1 статті 6 Закону №877, коли підставою для здійснення позапланових дій є звернення фізичної особи.

Крім того, абзацом третім статті 1 Закону №877 визначено, що заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Інспекційне відвідування як форма здійснення заходу державного контролю передбачена Конвенцією Міжнародної організації праці №81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі та Конвенцією Міжнародної організації праці №129 1969 року про інспекцію праці у сільському господарстві, даними міжнародними актами визначається правомірність факту наявності та проведення такого заходу контролю органами державної влади.

При цьому процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами та фізичними особами, які використовують найману працю, з урахуванням особливостей вищезазначеними Конвенціями та Законом України ''Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності'' визначено Порядком №823, яким передбачено, що заходи державного контролю додержання законодавства про працю здійснюється у формі інспекційних відвідувань.

Частиною 3 статті 6 Закону №877 визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Аналізуючи вищезазначене законодавство, що регулює спірні відносини, суд дійшов висновку, що вони не встановлюють законодавчого обов`язку надавати під час інспекційного заходу суб`єкту господарювання копії документів, що слугували підставою для її призначення, натомість є обов`язок надати копії направлення.

Тобто, призначення позапланового заходу здійснено у порядок та спосіб визначений законами, а відтак доводи позивача щодо протиправності призначення позапланового заходу є безпідставними, а тому такі доводи не можуть слугувати підставою для скасування спірної постанови про накладення штрафу.

Ще одним доводом протиправності спірної постанови позивач зазначає на невручення керівнику або уповноваженій особі направлення на проведення позапланового заходу, що також заперечується відповідачем.

Пунктом 8 Порядку №823 визначено, що під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

25.05.2021 року було розпочато захід державного контролю у формі інспекційного відвідування у позивача за місцем здійснення господарської діяльності, який тривав протягом двох днів, під час якого посадові особи відповідача вручили направлення уповноваженій особі позивача та пред`явили своє службове посвідчення, що підтверджується підписом ОСОБА_3 (особи, яка була допущена до роботи без відповідного оформлення) на направленні на проведення заходу державного контролю (а.с.34). Інспекційний захід проводився за місцем здійснення господарської діяльності позивача (Житомирська область, Коростенський район, село Білошиці), при тому, що позивач зареєстрований за адресою в місті Кропивницькому, тобто на відстані більш як 450 км, тому в об`єктивній дійсності керівника ПП ''Арміра'' на охоронному об`єкті не було, а відтак суд вважає, що вручення направлення та пред`явлення службового посвідчення особі, яка від імені ПП ''Арміра'' виконувала роботу по охороні об`єкту ОСОБА_3 в розумінні пункту 8 Порядку №823 і є ''вручення уповноваженій особі''.

У частині 5 статті 7 Закону №877 визначено, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

В абзаці другому пункту 6 Порядку №823 зазначено, що документи, одержані під час підготовки до проведення інспекційного відвідування, що містять інформацію про порушення об`єктом відвідування вимог законодавства про працю, долучаються до матеріалів інспекційного відвідування.

Матеріали справи не свідчать доказів про те, що перевіряючих осіб не було допущено до проведення перевірки, навпаки, наявні письмові пояснення охоронників ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які зазначили, що вони працюють старшим охоронцем та охоронцем відповідно із зазначенням своїх графіків роботи (а.с.46-47).

Як передбачено пунктами 16, 17, 19, 20, 21 цього ж Порядку, за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер і дата складення акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.

Припис є обов`язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою інспектора праці про усунення об`єктом відвідування порушень вимог законодавства про працю, виявлених під час інспекційного відвідування.

Припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду.

Системний аналіз наведених вище положень дає підстави дійти висновку, що інспекційне відвідування є формою державного нагляду за додержанням законодавства про працю, яке відноситься до повноважень відповідача та яке проводиться на підставі наказу та направлення. За результатами інспекційного відвідування складається акт і в разі виявлення порушень - виноситься припис. Якщо під час інспекційного відвідування встановлено факти використання праці неоформлених працівників, то вживаються заходи щодо притягнення об`єкта відвідування до відповідальності незалежно від усунення виявлених порушень.

Аналогічний висновок неодноразово викладався у постановах Верховного Суду від 19.06.2019 у справі №2140/1828/18 та від 19.09.2019 у справі №808/3092/17.

В той же час, як встановлено судовим розглядом цієї справи, ГУ Держпраці здійснило позаплановий захід державного нагляду та контролю стосовно позивача (інспекційне відвідування) на підставі чинних наказу та направлення, які за формою і змістом відповідали вимогам законодавства, що врегульовує спірні правовідносини, у межах визначеної Законом №877-V тривалості такого заходу, а також з підстав, передбачених Порядком №823, тобто дотримало процедуру, встановлену зазначеними Законом і Порядком.

Конструкція частини першої статті 6 Закону №877-V свідчить про те, що наведений у ній перелік підстав для здійснення позапланових заходів (у даному випадку інспекційного відвідування) є вичерпним.

В той же час, частина 2 названої правової норми передбачає можливість, у випадках, визначених частиною четвертою статті 2 Закону №877-V, здійснювати проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених статтею 6 цього Закону.

Варто зауважити й те, що питання стосовно підстав для здійснення позапланових заходів не охоплюється положеннями статті 4 Закону №877-V, яка визначає загальні вимоги до здійснення державного нагляду (контролю) й, у її частині четвертій, наводить вичерпний перелік питань, які встановлюються виключно законами.

Суд звертає увагу на Рішення Конституційного Суду України 09.07.1998 року №12-рп/98 у справі №17/81-97 за конституційним зверненням Київської міської ради професійних спілок щодо офіційного тлумачення частини третьої статті 21 Кодексу законів про працю України (справа про тлумачення терміну "законодавство"), де зазначено, що терміном "законодавство" охоплюються закони України, чинні міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також постанови Верховної Ради України, укази Президента України, декрети і постанови Кабінету Міністрів України, прийняті в межах їх повноважень та відповідно до Конституції України і законів України.

У мотивувальній частині цього ж Рішення Конституційного Суду України зазначено, що термін "законодавство" досить широко використовується у правовій системі в основному у значенні як сукупності законів та інших нормативно-правових актів, які регламентують ту чи іншу сферу суспільних відносин і є джерелами певної галузі права. Цей термін без визначення його змісту використовує і Конституція України (статті 9, 19, 118, пункт 12 Перехідних положень). У законах залежно від важливості і специфіки суспільних відносин, що регулюються, цей термін вживається в різних значеннях: в одних маються на увазі лише закони; в інших, передусім кодифікованих, в поняття "законодавство" включаються як закони та інші акти Верховної Ради України, так і акти Президента України, Кабінету Міністрів України, а в деяких випадках - також і нормативно-правові акти центральних органів виконавчої влади.

Зважаючи на контекст, у якому в частині четвертій статті 4 Закону №877-V вжито термін "закон", цю правову норму, ураховуючи її конструкцію, необхідно розуміти так, що нею наводиться виключний і остаточний перелік питань, які у межах правовідносин щодо здійснення державного нагляду (контролю), встановлюються саме законами.

Вказане дає підстави для висновку, що усі, окрім передбачених у частині четвертій статті 4 Закону №877-V, питання, які пов`язані з здійсненням державного нагляду (контролю), зокрема, за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення (наприклад, переліку підстав для проведення Держпраці інспекційних відвідувань), можуть урегульовуватись, як законами, так й іншими актами законодавства, в тому числі постановами Кабінету Міністрів України, прийнятими в межах їх повноважень та відповідно до Конституції України і законів України.

У продовження цього висновку суд звертає увагу на приписи частини першої статті 259 КЗпП України, яка делегує Уряду України повноваження визначати порядок здійснення центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зокрема, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю.

Виходячи з правового режиму регулювання спірних правовідносин й приписів вищезгаданих положень законодавства, у світлі висновків, висловлених Конституційним Судом України, колегія суддів вважає, що ГУ Держпраці у Житомирській області, проводячи інспекційне відвідування позивача з підстав, визначених у підпункті 2,3 пункту 5 Порядку №823, діяло на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Водночас, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позивач у позові взагалі не акцентує увагу на суті, встановлених порушень, при цьому, зазначає лише про процедурні порушення, які, як на думку позивача, мали місце.

За результатом проведення інспекційного заходу був складений припис про №ЖТ1515/69/АВ/П від 26.05.2021 року про вжиття дій щодо оформлення найманих працівників, згідно вимог закону.

Листом ПП ''Арміра'' від 28.10.2021 року повідомлено ГУ Держпраці у Житомирській області, що вимоги, зазначену в припису усунуті в ході інспекційного відвідування, а саме працівників ОСОБА_3 та ОСОБА_2 прийнято на роботу про що повідолмено органи ДФС та видані відповідні накази про прийняття вказаних осіб на роботу №66-К та №67-К від 26.05.2021 року (а.с.52).

Згідно наказу №66-К від 26травня 2021 року про прийняття на роботу ОСОБА_2 з 27 травня 2021 року на роботу охоронника (а.с.48) та згідно наказу №67-К від 26 травня 2021 року ОСОБА_5 прийнятий на роботу охоронника з 27 травня 2021 року (а.с.49), тобто під час інспекційного заходу 25 травня 2021 ркоу встановлено допуск двох працівників без оформлення трудових відносин.

Отже, встановлені під час інспекційного заходу порушення норм трудового законодавства в частині допуску до роботи осіб без оформлення трудових відносин, позивачем були усунені після того, як ці порушення були зафіксовані інспекторами і не заперечувались взагалі.

Певні дефекти процедури проведення інспекційного заходу можуть не пов`язуватись зі змістом та наявності встановлених порушень, а стосуватися виключно процедури ухвалення встановлення та ухвалення спірного акту. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).

Позивачем не наведено жодного доводу, який би міг вплинути за зміст встановлення самого порушення трудового законодавства. Виходячи із міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.

Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.

Отже в залежності від їх характеру недоліків акту, вони можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.

Суд наголошує, що, у відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акта адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.

Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: "протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків" і, на противагу йому, принцип "формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення".

Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.

Суд зазначає, що відповідачем не було допущено порушень під час призначення та проведення інспекційного заходу, яке б вплинуло на суть та зміст порушення за яке спірною постановою до позивача застосований штраф.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.05.2020 року у справі №825/2328/16 та від 23.04.2020 у справа №813/1790/18.

Частиною 1 статті 265 КЗпП України передбачено, що посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Позивач не заперечує факт допуску до роботи неоформлених працівників.

Згідно абзацу першого частині 2 статті 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення, а до юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю та є платниками єдиного податку першої - третьої груп, застосовується попередження.

Згідно Закону України ''Про Державний бюджет України на 2021 рік'' розмір мінімальної зарплати станом на 1 січня 2021 року в місячному розмірі становить 6000 грн., а враховуючи факт допуску двох працівників до роботи без оформлення трудового договору, сума штрафу в розмірі 120000 грн. (2 х 10 х 6000) визначена відповідачем правомірно.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (надалі - Порядок №509), який визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення".

Згідно з пунктом 2 Порядку №509 штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються зокрема на підставі акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування (абзац 6 пункту 2 Порядку №509).

Відповідно до пункту 3 Порядку №509 справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Згідно з пунктом 4 Порядку №509 під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом першим пункту 3 цього Порядку.

Судом установлено, що спірна постанова № ЖИ26/ЖТ1515/69/АВ/П/ТД-ФС від 03.06.2021 року про накладення штрафу прийнята на підставі акту № ЖТ1515/69/АВ від 26.05.2021 року правомірною та законною, у зв`язку з чим відмовляє позивачу у задоволенні позову.

У зв`язку з відмовою суду в задоволенні позовних вимог, понесені позивачем по даній справі судові витрати, стягненню на підлягають.

Частиною 1 статтею 157 КАС України визначено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Ухвалою суду від 23.09.2021 року вжиті заходи забезпечення позову.

Враховуючи викладене та у зв`язку з прийняттям рішення по вказаній справі, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування заходів забезпечення позову застосованих ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 23.09.2021 року у даній справі, про що необхідно повідомити органи виконавчої служби після набрання рішенням законної сили.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 257 - 262, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Відмовити в задоволенні адміністративного приватного підприємства «Арміра» (вул. Садова, 61, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25009; ) до Головного управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008; ) про визнання протиправною та скасування постанови.

Скасувати заходи забезпечення позову застосовані ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від23.09.2021 року у справі №340/3551/21.

Копію рішення суду надіслати учасникам справи та старшому державному виконавцю Подільського відділу державної виконавчої служби у місті Кропивницькому Південно східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук