Справа № 540/4644/21
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-10-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

20 жовтня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/4644/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Пекного А.С., розглянувши у підготовчому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, в якому просить визнати протиправним та скасувати:

рішення № від 20.05.2019р. про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо збільшення суми грошового зобов`язання за платежем - військовий збір, що сплачується фізичними особами за результатами річного декларування;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо збільшення суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо збільшення суми грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо застосування штрафних санкцій за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо застосування штрафних санкцій за платежем податок на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо збільшення суми грошового зобов`язання з платежу єдиний податок з фізичних осіб;

податкове повідомлення - рішення № від 20.05.2019р. щодо застосування штрафних санкцій за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів;

рішення № від 20.05.2019р. про застосування штрафних санкцій за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування»;

вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф- від 20.05.2019р.

вимогу форми «Ф» від 05.06.2019р. №3030-17.

Ухвалою від 01.09.2021р. вказаний позов залишений без руху, позивачу наданий строк на усунення недоліків позову. Ухвала виконана, недоліки позову усунуті.

Ухвалою від 13.09.2021р. провадження у справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами загального позовного провадження.

Під час підготовчого провадження відповідачем 19.10.2021р. подано заяву, в якій він просить залишити позовну заяву без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем строку на звернення до суду. Заява мотивована тим, що згідно із статтею 122 КАС України строк на звернення до суду в даному випадку становить шість місяців, а позивач отримав оскаржені рішення 21.05.2019р.та оскаржував їх до суду у справі №540/1694/19, проте з цим позовом звернувся лише 26.08.2021р., тобто з пропуском строку на звернення до суду.

Представниками сторін подано заяви щодо проведення в порядку письмового провадження підготовчого засідання, призначеного на 09:30 год. 20.10.2021р.

Вирішуючи питання додержання позивачем строку звернення до суду з цим позовом та перевіряючи обґрунтованість заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, суд виходить з наступних обставин та приписів законодавства.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Положеннями ст.123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Також суд звертає увагу на те, що Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26 листопада 2020 року по справі №500/2486/19 відступлено від усіх попередніх правових висновків суду касаційної інстанції щодо строків для звернення платника податків до суду задля оскарження рішень контролюючого органу про визначення грошових зобов`язань та сформульовано новий правовий висновок, за змістом якого установлений статтею 102 Податкового кодексу України строк є строком давності і має матеріально-правову природу, а тому не може бути одночасно і процесуальним строком звернення до суду.

Суд враховує, що позивачем оскаржуються рішення податкового органу, які винесені у 2019 році. Матеріалами справи підтверджено, що з актом позапланової перевірки позивач ознайомився 25.04.2019р. і підписав його із запереченнями, податкові повідомлення-рішення та податкову вимогу від 20.05.2019р. він отримав особисто 21.05.2019р., про що свідчить його власноручний підпис. У подальшому позивач в серпні 2019р. оскаржив їх до суду і рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 14.01.2020р. у справі №540/1694/19, залишеним без змін постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09.07.2020р., у задоволенні його позову було відмовлено.

При цьому у цій справі позов поданий до суду 26.08.2021р., тобто з пропуском встановленого шестимісячного строку звернення до суду. Разом з тим, до позовної заяви не додана заява про поновлення пропущеного строку.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Тому у разі пропущення строку звернення до суду належить обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Таким чином, після відкриття провадження у даній справі суд дійшов до висновку, що позивач звернувся до суду з цим позовом із пропуском строку шестимісячного строку звернення до суду.

Частинами 13-15 статті 171 КАС України встановлено, що суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи викладене, вбачаються підстави для залишення даної позовної заяви без руху та установлення позивачу строку на усунення недоліків, а саме: для надання до суду обґрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Керуючись ст. 122, 123, 171, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення даної ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/4644/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя А.С. Пекний