Справа № 160/15993/21
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

18 жовтня 2021 року Справа № 160/15993/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

09 вересня 2021 року (07.09.2021 року направлено засобами поштового зв`язку) до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якому позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати Протокол громадських слухань по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області" від 01 листопада 2019 року та Генеральний план села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області;

- зобов`язати Сурсько-Литовську сільську раду Дніпровського району Дніпропетровської області призначити повторні громадські слухання по проєкту "Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області".

Вказані позовні вимоги вмотивовані тим, що на підставі незаконно оформленого Протоколу громадських слухань було затверджено Генеральний план села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області, яким незаконно ігноруються інтереси фермерських господарств, які є джерелом бюджету.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2021 зазначена вище справа розподілена та 10.09.2021 року передана судді Пруднику С.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

12.10.2021 року до канцелярії Дніпропетровського окружного адміністративного суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання на виконання ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.09.2021 року, до якого долучено заяву про поновлення строку для подання адміністративного позову та доказ сплати судового збору.

В обґрунтування заяви про поновлення строку для подання адміністративного позову, що листом від 24 травня 2021 року за вих. № 500/2-16 Сурсько-Литовська сільська рада Дніпровського району Дніпропетровської області на запит адвоката Сидоренко Володимира Вікторовича повідомила, що оприлюднення Протоколу громадських слухань про проекту «Генеральний план с. Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» від 01 листопада 2019 року, не було. Проте 20 березня 2021 року відбулися громадські слухання щодо розроблення проекту «Генеральний план с. Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області».

Отже, позивач вважає даний факт, поважною причину пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду та виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, суд зазначає наступне.

Частинами першою-другою статті 122 КАС України, визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Установлення процесуальних строків законом і судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на звернення з позовом, тобто коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пропуск строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для залишення позову без розгляду, оскільки процесуальним законодавством передбачено можливість визнання судом причини пропуску таких строків поважними, і в такому випадку справа розглядається та вирішується в порядку, встановленому КАС України.

Поважними причинами пропуску строків звернення до суду необхідно розуміти обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій, що підтверджені належними і допустимими доказами. Водночас на законодавчому рівні не регламентується, які причини є поважними, а які ні. Питання щодо визначення поважності підстав пропуску строку звернення до суду залишається на розсуд суду.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 45 рішення Європейського суду з прав людини Перез де Рада Каванілес проти Іспанії, зазначено про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (AFFAIRE PЙREZ DE RADA CAVANILLES c. ESPAGNE № 116/1997/900/1112).

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як вбачається, зі змісту позовної заяви, що позивач 01.11.2019 року брав участь у громадських слуханнях по проекту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» та відповідно брав участь у голосуванні.

За результатами голосування було складено протокол громадських слухань по проєкту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» від 01.11.2019 року та проєкт Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області.

Судом встановлено, що протокол громадських слухань по проєкту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» був складений 01.11.2019 року, на підставі якого було розроблено генеральний план села, до суду ОСОБА_1 звернувся лише у вересні 2021 року, тобто більш ніж через рік після складання спірного протоколу.

Більш того, зазначене позивачем посилання на відеозапис (https://www.facebook.com/profile.php?id=66584), на якому начебто зафіксовано факт ознайомлення позивача з оскаржуваними протоколом та проєктом, є недоступним, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості надати правову оцінку вказаному відеозапису.

Отже вищенаведені фактичні обставини дають можливість зробити висновок про те, що про складення спірного протоколу громадських слухань по проекту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» від 01.11.2019 року, позивачу було відомо 01.11.2019 року і саме з цього часу позивач ОСОБА_1 , повинен був знати про можливе порушення його прав та охоронюваних законом інтересів, але до суду в порядку адміністративного судочинства, за правилами встановленими КАС України, з адміністративним позовом позивач звернувся 09.09.2021 року, тобто з порушенням встановленого ст. 122 КАС України строку на звернення до суду .

Відтак, зважаючи на тривалість строку, який пропущено, поведінку позивача, яка передувала зверненню до суду з даним позовом, вказані у заяві підстави пропуску строку звернення до суду з даним позовом не є поважними.

Крім, того суд за реплікацією Діловодство спеціалізованого суду встановив, що з приводу строку вже надавалась правова оцінка з аналогічними позовними вимогами у справі 160/5597/21 у суді першої та апеляційної інстанції. Так, ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу. Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.08.2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.05.2021 р. у справі №160/5597/21 залишено без змін.

Згідно з положеннями частини другої статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 КАС України.

Пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Зважаючи на те, що з позовними вимогами позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України строком, зазначені у заяві від 12.10.2021 року обставини про поновлення строку звернення до суду не дають підстав для визнання їх поважними, тому заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду слід залишити без задоволення, а позовну заяву повернути позивачу.

Керуючись статтями 122, 123,169, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку для подання адміністративного позову - відмовити.

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії.

Позовну ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправними та скасування протоколу та проєкту, зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви, разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами, направити особі, яка її подала.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена у строки встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя С. В. Прудник