Справа № 766/22048/19
Суддя: Ус О. В.
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/22048/19

Пров. №2-а/766/96/21

19 жовтня 2021 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області у складі: головуючого судді Ус О.В., розглянувши в письмовому провадженні в приміщенні міського суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

01.11.2019 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив скасувати постанову про накладення адміністративно стягнення №000820 від 30.10.2019 року, а саме у розмірі 765,00 грн. скасувати, а провадження по справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 1885 КУпАП закрити.

В обґрунтування позову зазначив, що 30.10.2019 року відповідачем було винесено постанову №000820 від 30.10.2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765,00 грн. Вищевказана постанова винесена на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно нього про відмову (не допуск) в проведенні планової перевірки ТОВ «Херсонес». Вважає постанову про накладення на нього адміністративного стягнення необґрунтованою, протиправною та такою, що підлягає скасуванню у зв`язку, зокрема, з відсутністю товариства в плані комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) органів державного нагляду (контролю) на 2019 рік та відсутності уніфікованої форми акту.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 06.11.2019 року поновлено позивачу строк звернення з позовом до суду, відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 10.12.2019 року.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 10.12.2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи - Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу, судове засідання відкладено.

16.01.2020 року відповідачем подано відзив на позовну заяву в якому вказав, що вимоги позивача вважає необґрунтованими, а факти викладені в позові не відповідають дійсним обставинам справи. Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу у період з 28.10.2019 року по 08.11.2019 року була запланована планова перевірка з дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ТОВ "Херсонес". Підстави для здійснення планової перевірки зазначені у направленні на проведення планової перевірки від 15.10.2019 року №000161. Невід`ємним додатком до цього направлення є Перелік питань для здійснення заходу державного нагляду (контролю). Проте всупереч законним підставам позивач не допустив інспектора до проведення планового заходу державного нагляду (контролю). Документи, необхідні для проведення перевірки не були надані, що є невиконанням законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища. Позивач посилається у позові на те, що він не допустив відповідача до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) через начебто не затвердження уніфікованої форми акту, проте посилання позивача є хибним та оцінюється як спосіб приховання порушення вимог природоохоронного законодавства. Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017 року затверджено уніфіковану форму акта. В Єдиному державному реєстрі нормативно-правових актів зазначений документ має статус - чинний. Тому було використану діючу форму Акту на виконання вимог наказу Міністерства екології та природних ресурсів №303 від 09.08.2017 року. Таким чином, Акт використаний державними інспекторами відповідає вимогам Закону та є діючим на сьогодні. Окрім того, при складанні акту №155/04 ним було допущено технічну помилку та серед іншого зазначено пункт 2697 Плану комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, проте вказує на те, що Направлення №000161 не мають посилання на План комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік.

29.01.2020 року позивачем подано відповідь на відзив в якій вказав, що не погоджується з твердженням відповідача про те, що незважаючи на відсутність посилання у направленні №000161 на План комплексних планових заходів державного нагляду (контролю) на 2019 рік, відповідач мав всі законні підстави щодо здійснення заходу державного нагляду (контролю), тому що орган державного нагляду (контролю) фактично поза Планом здійснення комплексних заходів державного нагляду, який затверджує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, самостійно вніс Товариство до свого річного плану, визначив дату початку та строк здійснення заходу державного нагляду (контролю), що є порушенням положень ст. 5 Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 03.11.2020 року позовну заяву залишно без руху.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 27.11.2020 року продовжено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, призначено судовий розгляд.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 14.05.2021 року замінено відповідача старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шапран Ігоря Анатолійовича належним - Державна екологічна інспекція Кримсько-Чорноморського округу; розгляд справи вирішено розпочати спочатку та призначено судовий розгляд.

Позивачем подано заяву про розгляд справи у відсутність, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

В судове засідання сторони не прибули про час, дату та місце розгляду справи повідомлені належним чином, їх неявка відповідно до ч.3 ст. 268 КУпАП не перешкоджає розгляду справи.

Оскільки не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, але всі учасники справи не з`явилися, хоч і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд ухвалив розглянути справу у письмовому провадженні згідно ч.8 ст. 205 КАС України.

У разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень КАС України розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу за приписами ч.4 ст. 229 КАС України не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.

30.10.2019 року старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шапран І.А. складено протокол про адміністративне правопорушення №000820 про те, що ОСОБА_1 , який працює на посаді генерального директора ТОВ «Херсонес» здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 188-5 КУпАП, а також ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища, а саме, що 30.11.2019 року об 11-15 год. при здійсненні планового заходу дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища ТОВ «Херсонес» - вул. Червоностуденська, 36 в, не допустив до перевірки суб`єкта господарювання, чим вчинив перешкоду для виконання покладених завдань на посадових осіб, які здійснюють державний контроль в галузі охорони навколишнього природного середовища, що є порушенням ст. 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». У графі протоколу пояснення порушника та його зауваження до змісту протоколу ОСОБА_1 зазначив, що з протоколом про адміністративне правопорушення він не згоден в повному обсязі. Повідомлено, ОСОБА_1 , що розгляд справи відбудеться 30.10.2019 р. о 15-00 год. в приміщенні ТОВ «Херсонес (арк. справи 5).

Постановою старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шапран І.А. про накладення адміністративного стягнення №000820 від 30.10.2019 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища, а саме вчинив перешкоду (не допустив до перевірки) посадову особову, яка здійснювала державний контролю, для планової перевірки суб`єкта господарювання, чим вчинив адміністративне правопорушення відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП. За результатами розгляду справи прийнято рішення: застосувати до ОСОБА_1 адміністративне стягнення - штраф у розмірі 765,00 грн. (арк. справи 6).

09.09.2019 року за вих. №3229/04 Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу на адресу ТОВ "Херсонес", направлено повідомлення про проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у термін з 28.10.2019 року по 08.11.2019 року (арк. справи 53).

З направлення на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 15.10.2019 року №000161 вбачається, що планова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства проводиться щодо ТОВ "Херсонес". Підставами для здійснення перевірки визначено: ст. 20-2 ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Положення про Державні екологічні інспекції в округах, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 04.10.2018 р. №347, Положення про Державну екологічну інспекцію Кримсько-Чорноморського округу, затвердженого наказом Держекоінспекції України від 19.07.2019 року №192, наказу Державної екологічної інспекції України від 13.12.2018 року №296 "Про реалізацію заходів державного нагляду (контролю) Держекоінспекції на 2019 рік", пункту 7141 Плану здійснення заходів державного нагляд (контролю) Державною екологічною інспекцією України на 2019 рік, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 30.11.2018 №262 (арк. справи 54).

30.10.2019 року Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу складено Акт за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №155/04 щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Херсонес" виявлені порушення: ст. 20-2 ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а саме, державних інспекторів з охорони навколишнього природного середовища Коримсько-Чорноморського округу не допущено до проведення плавного заходу державного нагляду (контролю) який здійснюється на виконання п. 7142 Плану здійснення заходів державного нагляд (контролю) Державною екологічною інспекцією України на 2019 рік, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 30.11.2018 №262 та п.2697 Плану здійснення комплексних заходів державного нагляд (контролю) на 2019 рік, затвердженого наказом Державної регуляторної служби України від 15.11.2018 №152. Документи для проведення перевірки не надано, що є невиконанням законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, ненадання їм необхідної інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків (арк. справи 56-62).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Суд звертає увагу, що усі сумніви у правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень трактуються на користь позивача. Для позивача достатньо вказати на факт прийняття рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, якщо допустимі докази для цього недоступні. У свою чергу відповідач має довести факт прийняття такого рішення чи вчинення дії і їх правомірність, або ж спростувати цей факт і довести правомірність своєї бездіяльності. У разі невиконання цього обов`язку адміністративний суд повинен задовольнити вимогу позивача і визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність, на які вказував позивач. Єдиною умовою для цього є повідомлення позивачем мінімально достатньої інформації про такі рішення чи дії (Постанова Вищого адміністративного суду України від 13 вересня 2006 р. у справі № К-7375/06).

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з положеннями ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановленихстаттею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного спливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.188-5 КУпАП за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків встановлена адміністративна відповідальність.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.188-5 КУпАП, полягає у невиконанні законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорони природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.

За загальним правилом, відповідно до вимог ст.254 КУпАП фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Затверджена Наказом Міністерства охорони природнього середовища України від 05 липня 2004 року № 264 Інструкція з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, чітко встановлює порядок складання Протоколу та необхідні дані, які вносяться до нього та є обов`язковими складовими, що в наступному служить для законного та правильного накладення адміністративного стягнення на винну особу (розділ II Інструкції).

Отже, особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушенняє протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Варто зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року.

Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (Закон №877-V), визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно частини 1 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до ч. 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Згідно положень ст. 294 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол повноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ч.4 ст. 5 Закону № 877-V, органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

При цьому, згідно п. 2.2 Інструкції з оформлення органами Державної екологічної інспекції України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, що затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 05 липня 2004 року N 264, При виявленні порушень вимог природоохоронного законодавства, які вчинені посадовими особами підприємств, установ та організацій, їх структурних або відокремлених підрозділів, незалежно від форм власності та видів господарської діяльності, протокол про адміністративне правопорушення складається відносно особи, яка вчинила порушення природоохоронного законодавства, а якщо таку особу встановити неможливо, - то відносно посадової особи, яка відповідає за стан охорони навколишнього природного середовища на даному підприємстві, а у разі, якщо така особа не призначена - стосовно керівника підприємства, установи чи організації.

З матеріалів справи вбачається, що Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу рекомендованим листом на ТОВ «Херсонес» було направлено повідомлення про проведення планової перевірки № 3229/04 від 09.09.2019 року.

Частинами 2, 5 ст. 7 Закону № 877-V передбачається, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

На виконання вказаних норм, Державною екологічною інспекцією Кримсько-Чорноморського округу було оформлено направлення на проведення планової перевірки № 000161 від 15.10.2019 року примірник якого був наданий позивачу під підпис 29.10.2019 р. (арк. справи 54).

З матеріалів справи вбачається, що 30.10.2019 року посадова осоа Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу: старший державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шаправн І.А. генеральним директором ТОВ «Херсонес» Пономароьовим В.С. був не допущений до проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, документи для проведення перевірки не надано, у тому числі не представлені документи дозвільного характеру, отримання яких передбачено нормами законодавства України для можливості реалізації господарської діяльності, про що був складений Акт № 155/04 від 30.10.2019 року.

Підставою недопуску є твердження позивача, щодо відсутності уніфікованої форми акту перевірки на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства, а уніфікована форма акту перевірки, що складається за результатами планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, яка затверджена наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017 року, зареєстрована в Міністерстві юстиції України за № 1289/31157 від 23.10.2017 року не відповідає вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Пунктом 1 Указу Президента України «Про державну реєстрацію нормативно- правових актів міністерств та Інших органів виконавчої влади» від 03.10.1992 року № 493/92 визначено, що з 1 січня 1993 року нормативно-правові акти, які видаються міністерствами, іншими органами виконавчої влади, органами господарського управління та контролю і які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, підлягають державній реєстрації.

Пунктом 1 Положення про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 731 від 28.12.1992 року визначено, що державна реєстрація нормативно-правового акта полягає у проведенні правової експертизи на відповідність його Конституції та законодавству України, Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколам до неї, міжнародним договорам України, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та зобов`язанням України у сфері європейської інтеграції та праву Європейського Союзу (acquis ЄС), антикорупційної експертизи, а також з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, прийнятті рішення про державну реєстрацію цього акта, присвоєнні йому реєстраційного номера та занесенні до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Суд звертає увагу, що наказ Міністерства екології та природних ресурсів України № 303 від 09.08.2017 року, яким затверджена уніфікована форма акту перевірки є чинним та таким, що пройшов відповідну правову експертизу на його відповідність вимогам законодавства України, йому був присвоєний реєстраційний номер - 1289/31157 від 23.10.2017 року про що є відповідний запис в Єдиному державному реєстрі нормативно-правових актів.

Відповідно до вимог ч.7 ст. 15 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» накази міністерства, які є нормативно-правовими актами і пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Частиною 2 ст.15 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» встановлено, що накази Міністерства, видані в межах його повноважень, є обов`язковими для виконання центральними органами виконавчої влади, їх територіальними органами, місцевими державними адміністраціями, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями всіх форм власності та громадянами.

Також суд вважає необхідним зазначити, що за приписами частини п`ятнадцятої статті 4 Закону "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" № 877-V при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 342 (далі - Постанова №342) затверджено методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), а також уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю).

Згідно з п.1-1 Постанови №342 установлено, що положення затверджених цією постановою методик не застосовуються до 01 вересня 2018 року.

Водночас наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 09 серпня 2017 року № 303 була затверджена уніфікованої форми акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (далі - Наказ № 303).

Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 26 листопада 2019 року №450 "Про затвердження Уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів", який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2019 року за №1293/34264, затверджено Уніфіковану форму акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Також визнано таким, що втратив чинність, наказ Міністерства екології та природних ресурсів України від 09 серпня 2017 року №303 "Про затвердження Уніфікованої форми акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 23 жовтня 2017 року за №1289/31157.

Разом з тим, суд наголошує на тому, що 10 травня 2018 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову №342, якою затверджено Методику, п.1-1 якої встановлено, що положення затверджених цією постановою методик не застосовуються до 01 вересня 2018 року.

Обставини, пов`язанні із втратою з 01 вересня 2018 року чинності всіх критеріїв, розроблених органами державного нагляду (контролю), було повідомлено Державною регуляторною службою України як центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, на своєму офіційному веб-сайті.

Зокрема, зазначено про те, що всі критерії та уніфіковані форми актів, розроблені органами державного нагляду на підставі методик, затверджених постановами Кабінетом Міністрів України, які втратили чинність згідно із постановою №342, є нечинними, оскільки вони не відповідають новій методиці.

Сам факт ухвалення нової Методики розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності, зумовлював необхідність визначення нових критеріїв на підставі цієї методики, оскільки на її основі розробляються вимоги до критеріїв.

Вказане свідчить про те, критерії мають відповідати вимогам методики, чинної на момент спірних відносин.

Отже, існує прямий взаємозв`язок між методикою та критеріями.

У рішенні від 03 жовтня 1997 року №4-зп Конституційний Суд України надав роз`яснення порядку набрання чинності Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами. Зокрема, зазначається, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше.

Таким чином, єдиний орган конституційної юрисдикції фактично передбачив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

На підставі наведеного, доцільно зробити висновок про те, що судом під час розгляду справи має застосовуватися той нормативно-правовий акт, який набув чинності та залишається чинним на момент виникнення та припинення спірних правовідносин.

Суд акцентує увагу на тому, що наказ Міністерства екології та природних ресурсів України від 09 серпня 2017 року №303 "Про затвердження Уніфікованої форми акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів", затверджений відповідно до ст. 20-2, 35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ч.2 ст. 5 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 року №752, з метою приведення нормативно-правових актів Міністерства екології та природних ресурсів у відповідність до чинного законодавства.

В свою чергу, станом на дату проведення перевірки ТОВ «Херсонес» Методика розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 28 серпня 2013 року №752 втратила чинність.

Аналогічна правова позиція щодо застосування чинної Методики під час проведення перевірок викладена в постанові Верховного Суду від 08 червня 2021 року у справі №640/4984/19.

Тобто, фактично уніфікована форма акту, розроблена відповідно до Методики, на час проведення перевірки була відсутня, Невиконання Міністерством екології та природних ресурсів України зазначених приписів протягом достатнього строку, який був наданий Постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, не є підставою для застосування під час проведення державного нагляду (контролю) уніфікованих форм актів, що затверджені актом, який на час проведення таких заходів, втратив чинність.

Доказів затвердження уніфікованої форми акту, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 342, та оприлюднення такого акту, відповідач не надав.

За таких обставин суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) мав право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю) у разі, якщо органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Таким чином, суд вважає, що відповідачем, який є суб`єктом владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не надано до суду жодних належних і допустимих, у розумінні ст. 72 КАС України, доказів, які б підтверджували правомірність винесення оскаржуваної постанови від 30.10.2019 р. про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, не спростовані твердження позивача щодо відсутності в його діях складу правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, є недоведеним, а тому притягнення його до адміністративної відповідальності не може вважатися законним, внаслідок чого оскаржувана позивачем постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи наведене, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.

Рішення складено в повному обсязі у нарадчій кімнаті 19 жовтня 2021 року.

Керуючись ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 268, 271, 286, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Скасувати постанову № 000820 від 30 жовтня 2019 року у справі про накладення адміністративного стягнення, винесену старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Шапран І.А., якою до ОСОБА_1 застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 765 (сімсот шістдесят п`ять) гривень за адміністративне порушення, передбачене ст. 188-5 КУпАП та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судовий збір в сумі 384,20 грн. (триста вісімдесят чотири гривні двадцять копійок).

Рішення може бути оскаржене протягом 10 днів до П`ятого апеляційного адміністративного суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяО. В. Ус