Справа № 260/2467/21
Суддя: Гебеш С.А.
Дата ухвалення: 2021-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

24 вересня 2021 року м. Ужгород№ 260/2467/21
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гебеш С.А.

при секретарі судових засідань - Романець Е.М.

та осіб, що беруть участь у справі:

позивач - ОСОБА_1 ;

представник відповідача - Олексій В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування висновку та наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування висновку та наказу, а саме:

1. визнати дії посадових осіб Головного управління Національної поліції в Закарпатській області щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог посадової інструкції ч. 1 та п. 1, 2, 5 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про національну поліцію" неправомірними.

2. визнати протиправними та скасувати: висновок службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Закарпатській області від 09 квітня 2021 року № 820 в частині встановлення фактів порушення ОСОБА_1 вимог посадової інструкції ч. 1 та п. 1, 2, 5 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про національну поліцію"; наказ ГУНП в Закарпатській області від 30 квітня 2021 року № 999 дск "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників УОТЗ ГУНП в Закарпатській області" в частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 та оголошення їй догани.

Позовні вимоги мотивує тим, що з висновком службового розслідування, призначеного наказом ГУНП в Закарпатській області від 09 квітня 2021 року № 820, позивач не погоджується, а притягнення до дисциплінарної відповідальності відповідно до наказу ГУНП в Закарпатській області від 30 квітня 2021 року № 999 дск є неправомірним та таким, що підлягає скасуванню в цій частині. Проведення службового розслідування здійснено з грубим порушенням норм процесуального та матеріального права, при його здійсненні не з`ясовані у повній мірі усі фактичні обставини справи, не досліджено і не надано належної оцінки наявним фактам та речовим доказам, грубо порушені права позивача, у тому числі на захист та отримання правничої допомоги, можливості надання доказів та особистих пояснень, а тому висновок службового розслідування не відповідає фактичним обставинам справи, є незаконним та необґрунтованим, що у свою чергу є підставою для визнання його неправомірним та скасування наказу ГУНП в Закарпатській області від 30 квітня 2021 року № 999 дск "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників УОТЗ ГУНП в Закарпатській області" в частині оголошення догани майору поліції ОСОБА_1 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22 червня 2021 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

20 липня 2021 року відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву. З вказаного відзиву вбачається, що такий проти позову заперечує та просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Заперечуючи проти позову вказує на те, що згідно посадової інструкції ОСОБА_2 організовує, забезпечує діяльність щодо кадрових питань, контроль за дотриманням працівниками законності, службової дисципліни, режиму таємності, конспірації, правил користування, утримання та збереження табельної зброї, індивідуальних засобів захисту, правил техніки безпеки, протипожежних заходів, а також правил поведінки в побуті. У зв`язку з чим, під час прийому та підготовки документів кандидата на посаду в УОТЗ ГУПН ОСОБА_6, ОСОБА_3 повинна була забезпечити неухильне дотримання норм антикорупційного законодавства, оскільки вищевказані норми розроблені та впроваджені з метою захисту осіб, які здійснюють (здійснювали або планують здійснювати) оперативно-розшукову діяльність у спосіб, що унеможливлює розкриття належності таких осіб до відповідних державних органів чи військових формувань, у тому числі і до НПУ, їх недотримання може стати передумовою для розкриття належності таких осіб до вказаних органів і формувань, механізму здійснення заходів фінансового контролю в Національній поліції України стосовно цих категорій осіб, та як, наслідок, призвести до витоку інформації з обмеженим доступом. Зазначає, що за результатами службового розслідування, наказом ГУНП в Закарпатській області № 999 дск за порушення вимог посадової інструкції , ч. 1 та п. 1,2,5 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч.1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02 липня 2015 року "Про національну поліцію" старшому оперуповноваженому в ОВС УОТЗ ГУНП в Закарпатській області майору поліції ОСОБА_1 відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України оголошено догану.

У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги та просила суд позов задоволити, з мотивів наведених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, з мотивів наведених у письмовому відзиві.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку наступного висновку.

Як встановлено судом, з матеріалів службового розслідування, 02 квітня 2021 року надійшла доповідна записка т.в.о начальника Департаменту оперативної служби НПУ полковника поліції Назаренка Валентина № 312/дск/17 щодо можливого порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_4 .

Так, під час моніторингу публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, встановлено, що ОСОБА_5 не подав декларацію кандидата на посаду.

У ході проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 про необхідність подати декларацію відповідно до п.4 розділу IV Порядку № 7-дск не знав, оскільки вказаного Порядку в загальному доступі немає, а під час проходження служби в управлінні оперативної служби ГУНП в Закарпатській області був ознайомлений, однак не надав тому уваги.

Водночас ОСОБА_6 повідомив, що перед призначенням на посаду оперуповноваженого відділу УОТЗ ГУНП йому було надано ОСОБА_2 перелік необхідних документів, і в даному переліку відомостей про подання е-декларації "кандидата на посаду" не було. А після повідомлення його про необхідність подачі декларації за типом "кандидат на посаду" така була подана.

Також з даного приводу була опитана старший оперуповноважений в ОВС УОТЗ ГУНП майор поліції ОСОБА_1 , яка повідомила, що 12 січня 2021 року до УОТЗ ГУНП в Закарпатській області з рапортом про проведення для подальшого проходження служби звернувся лейтенант поліції ОСОБА_5 , оперуповноважений УОС ГУНП в Закарпатській області, якому було запропоновано посаду оперуповноваженого 4-го відділу управління в оперативно-технічних заходів Головного управління Національної поліції в Закарпатській області. Про необхідність подачі декларації відповідно до п.4 Порядку здійснення заходів фінансового контролю в Національній поліції України стосовно окремих категорій осіб, ОСОБА_2 невідомо, оскільки вказаного Порядку в загальному доступі немає та для ознайомлення вищевказаний наказ для управління оперативно-технічних заходів не надходив, про що свідчить відсутність записів в журналі реєстрації наказів та доручень. Також зазначила, що проаналізувавши роз`яснення розміщені на офіційному вебпорталі НАЗК, відповідно до яких у разі переведення на іншу посаду державної служби декларація не подається. Звільнення особи за переведення - не вважається припиненням діяльності.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Враховуючи вимоги частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України, законодавцем визначено критерії для оцінювання рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які одночасно є принципами адміністративної процедури, що вироблені у практиці європейських країн.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до частини 1 статті 59 якого служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Зобов`язання дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, закріплено і у тексті Присяги на вірність Українському народові, яку складає особа, яка вступає на службу в поліції (стаття 64 Закону № 580-VIII).

Згідно із статтею 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут) відповідно до статті 1 якого службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Статтею 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

З матеріалів справи встановлено, що 02 квітня 2021 року надійшла доповідна записка т.в.о начальника Департаменту оперативної служби НПУ полковника поліції Назаренка Валентина № 312/дск/17 щодо можливого порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_4 .

Так, під час моніторингу публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, встановлено, що ОСОБА_5 не подав декларацію кандидата на посаду.

У ході проведення службового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 про необхідність подати декларацію відповідно до п.4 розділу IV Порядку № 7-дск не знав, оскільки вказаного Порядку в загальному доступі немає, а під час проходження служби в управлінні оперативної служби ГУНП в Закарпатській області був ознайомлений, однак не надав тому уваги.

Водночас ОСОБА_6 повідомив, що перед призначенням на посаду оперуповноваженого відділу УОТЗ ГУНП йому було надано ОСОБА_2 перелік необхідних документів, і в даному переліку відомостей про подання е-декларації "кандидата на посаду" не було. А після повідомлення його про необхідність подачі декларації за типом "кандидат на посаду" така була подана.

Так, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Згідно з пунктом 1 розділу VІІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 2 розділу VІ Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно з частиною 3 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

30 квітня 2021 року дисциплінарною комісією складено висновок службового розслідування за фактом недотримання норм антикорупційного законодавства окремими працівниками УОТЗ ГУНП в Закарпатській області. З якого встановлено, зокрема, наступне: згідно листа УОС ГУНП в Закарпатсбкій області від 26 квітня 2021 року № 6/2-82 дск відомо, що колишнього працівника УОС ГУНП ОСОБА_6 було ознайомлено під підпис з вимогами Закону України "Про запобігання корупції", наказу НАЗК від 31.03.2020 № 7-дск та наказу НПУ від 15.05.2020 № 0015. Згідно посадової інструкції ОСОБА_2 організовує, забезпечує діяльність щодо кадрових питань, контроль за дотриманням працівниками законності, службової дисципліни, режиму таємності, конспірації, правил користування, утримання та збереження табельної зброї, індивідуальних засобів захисту, правил техніки безпеки, протипожежних заходів, а також правил поведінки в побуті. У зв`язку із чим, під час прийому та підготовки документів кандидата на посаду в УОТЗ ГУНП ОСОБА_6, ОСОБА_2 повинна була забезпечити неухильне дотримання норм антикорупційного законодавства, оскільки вищевказані норми розроблені та впроваджені з метою захисту осіб, які здійснюють оперативно-розшукову діяльність у спосіб, що унеможливлює розкриття належності таких осіб до відповідних державних органів чи військових формувань, у тому числі і до НПУ, їх недотримання може стати передумовою для розкриття належності таких осіб до вказаних органів і формувань, механізму здійснення заходів фінансового контролю в Національній поліції України стосовно цих категорій осіб та, як наслідок, призвести до витоку інформації з обмеженим доступом.

Із змісту вищевказаного Висновку від 30 квітня 2021 року вбачається, що відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування вважаються такими, що підтвердилися.

На підставі вказаного висновку, 30 квітня 2021 року Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області винесено наказ № 999дск "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників УОТЗ ГУНП в Закарпатській області".

П. 2 вказаного наказу, за порушення вимог посадової інструкції, ч .1 та п. 1, 2, 5 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VII "Про Національну поліцію" старшому оперуповноваженому в ОВС УОТЗ ГУНП в Закарпатській області майору поліції ОСОБА_1 , відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України оголошено догану.

Однак, суд не може погодитись із вказаним, так як з пояснень позивача встановлено, що після надходження до сектору документального забезпечення ГУНП в Закарпатській області наказ НАЗК від 31.03.2020 № 7-дск він був облікований за вихідним № 94 від 22.05.2020 року та скерований до Управління кадрового забезпечення ГУНП в Закарпатській області. У свою чергу, Управління кадрового забезпечення ГУНП в Закарпатській області вказаний наказ НАЗК від 31.03.2020 року № 7-дск скерувало до підрозділу, в якому раніше проходив службу кандидат - ОСОБА_7 . До вказаного часу наказ НАЗК від 31.03.2020 року № 7 до структурного підрозділу, якому працює позивач не надходив. Доказів протилежного відповідачем не надано.

На підставі вказаного, суд приходить до висновку про те, що позивача неправомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невиконання вимог наказу НАЗК від 31.03.2020 року № 7-дск, так як керівництвом ГУНП в Закарпатській області не було ознайомлено таку зі змістом і положенням даного нормативного акту.

Разом з тим, суд вказує на те, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (ч. 2 - 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

Згідно ч. 4 ст. 19 Дисциплінарного статуту, обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (ч. 6 ст. 19 Дисциплінарного статуту).

У відповідності до ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Судом встановлено, що при визначенні позивачу дисциплінарного стягнення відповідачем не було враховано тяжкість проступку, обставини, за яких вони ним скоєні, його попередня поведінка та ставлення до виконання службових обов`язків тощо.

При визначенні міри дисциплінарного стягнення та при прийнятті оскаржуваних наказів відповідачем також не вказано мотивів надання переваги обраного виду дисциплінарного стягнення (звільнення зі служби в поліції) і не можливості застосування більш м`якого виду дисциплінарної відповідальності враховуючи обставини справи.

Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

В силу приписів статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд враховує, що для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності, обов`язковою умовою є підтвердження матеріалами службового розслідування факту умисного чи з необережності скоєння ним дисциплінарного проступку. Вирішуючи спір та встановлюючи істину в справі, суд повинен базуватися передусім на доказах, які належно, достовірно й достатньо підтверджують ті чи інші обставини таким чином, щоби в суду не залишалося щодо них жодного обґрунтованого сумніву.

Як зазначено Верховним Судом у постанові від 29 жовтня 2019 року у справі №813/2564/17, у разі існування сумніву чи неоднозначного трактування певних нормативних актів чи фактичних обставин, слід керуватися принципом in dubio pro reo, тобто тлумачити закон на користь звинуваченої (в цьому випадку в службових проступках) особи.

Підсумовуючи вказане, надаючи правову оцінку аргументам сторін, суд приходить до висновку, що фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника, в межах службового розслідування встановлені не були, висновки службового розслідування не відповідають вимогам щодо обґрунтованості, оскільки такі не містить всі необхідні відомості, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення.

При цьому, як зазначено Верховним Судом у постанові від 14 травня 2020 року (справа №804/3394/17) наявність у органу державної влади дискреційних повноважень не означає, що він не повинен дотримуватись механізму, правової процедури, що законодавчо визначена для, зокрема, проведення службового розслідування в межах дисциплінарної справи, а також регулює підстави та порядок застосування дисциплінарних стягнень.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30 квітня 2021 року № 999 дск "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників УОТЗ ГУНП в Закарпатській області", в частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 та оголошення їй догани.

Що стосується позовної вимоги про скасування протиправним та скасування висновку службового розслідування, то суд зазначає наступне.

Службове розслідування - це комплекс заходів, які здійснюються з метою уточнення причин, установлення обставин та умов, що сприяли вчиненню правопорушення, відповідальність за яке передбачена законодавством України, та ступеня вини особи (осіб), яка вчинила це правопорушення. Висновок службового розслідування, в якому відображено узагальнений опис виявлених порушень норм законодавства, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке безпосередньо породжує правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і має обов`язковий характер.

За своєю правовою природою висновок службового розслідування є службовим документом, який фіксує факт проведення службового розслідування і є носієм доказової інформації про обставини, що стали підставами для його призначення.

Висновки службового розслідування не породжують обов`язкових юридичних наслідків. Зафіксовані в результатах службового розслідування обставини можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені в ньому висновки.

Таким чином, суд вказує на те, що висновок за результатами службового розслідування є лише носієм певної інформації. Водночас, обов`язковою ознакою рішення дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер, а відтак у задоволенні позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку службового розслідування слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись статтями 243, 245, 246, 255, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління національної поліції в Закарпатській області про визнання протиправними та скасування висновку та наказу - задовольнити частково.

Визнати неправомірними дії посадових осіб Головного управління Національної поліції в Закарпатській області щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог посадової інструкції ч. 1 та п. 1, 2, 5 ч. 3 ст. 1, п. 7 ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національної поліцію".

Визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Закарпатській області від 30 квітня 2021 року № 999 дск "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників УОТЗ ГУНП в Закарпатській області", в частині накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 та оголошення їй догани.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

В разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текс рішення виготовлено та підписано 04 жовтня 2021 року

Суддя С.А. Гебеш