Справа № 260/4134/21
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

19 жовтня 2021 рокум. Ужгород№ 260/4134/21

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Скраль Т.В., розглянувши в письмовому провадженні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (88008, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, буд. 4, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

13 вересня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області, якою просять: 1) визнати бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області протиправною в частині відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії згідно довідки ДУ «ТМО МВС України» в Закарпатській області № 33/27-880 від 05 липня 2021 року станом за листопада 2019 року; 2) зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії з 01 грудня 2019 року відповідно до частин 3, 18 ст.ст. 43, частини З ст.51 та частин 1,3 ст. 63 ЗУ №2262-ХІІ, постанов КМУ №45 та № 988 з урахуванням основних та додаткових видів грошового забезпечення згідно довідки ДУ «ТМО МВС України» в області № 33/27-880 від 05 липня 2021 року у розмірі 79 % від грошового забезпечення.

20 липня 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження по даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (без виклику) сторін.

12 серпня 2021 року відповідачем подано до суду відзив в якому просять залишити без розгляду позовні вимоги за період, що виходить за межі шестимісячного терміну звернення до суду. Витребувати від Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» первинні документи, де відображені відомості про нараховану та виплачену заробітну плату; положення про преміювання; накази про присвоєння премії та встановлених в довідці № 33/27-880 від 05 липня 2021 року надбавок.

Разом з відзивом, подано до суду клопотання в якому просять: 1) залучити до участі у справі у якості третьої особи без самостійних вимог Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області»; 2) зобов`язати Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» надати суду Положення про Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області, наказ МВС №129 від 25.02.2019 року та документи, які відображають відомості зазначені у довідці № 33/27-880 від 05 липня 2021 року; 3) провести розгляд справи № 260/4134/21 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши заявлене клопотання відповідача про залишення позовних вимог без розгляду, що виходять за межі шестимісячного терміну звернення, судом встановлено наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що позивач дізнався про порушення своїх прав після звернення із заявою про зобов`язання вчинити дії щодо перерахунку пенсії до відповідача.

09 серпня 2021 року ГУ ПФУ в Закарпатській області листом надало відповідь ОСОБА_1 , де зазначено, що алгоритм дій, який повинні вчинити уповноважений орган та органи Пенсійного фонду України у зв`язку із втратою чинності окремих пунктів Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку № 45, не змінився. Інших рішень щодо перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» на сьогодні Урядом не приймалося. Враховуючи вищевикладене, в Головного управління відсутні підстави для здійснення перерахунку пенсії, згідно довідки про грошове забезпечення № 33/27-880 від 05.07.2021 року, виданої Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області», (а.с. 15).

Отже, початок перебігу строку звернення до адміністративного суду законодавець пов`язує з днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, суд дійшов висновку, що строк звернення до суду не пропущений, оскільки про порушення своїх прав, свобод чи інтересів позивач дізнався 09 серпня 2021 року з відповіді Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області та, як наслідок, звернувся до суду 13 вересня 2021 року.

Крім того, відповідачем було обґрунтовано підстави для залишення позовних вимог без розгляду, посилаючись на правову позицію в постанові ВС від 17.07.2018 року у справі № 521/21851/16-а, однак, суд вважає за необхідне зазначити, що спір в даній адміністративній справі прямо впливає на соціальне забезпечення позивача щодо можливості отримання пенсії у більшому розмірі.

Згідно з частиною 3 статті 51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Отже, Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 24.12.2020 року (справа № 510/1286/16-а) зробила висновок, що норми статті 87 Закону № 1788-ХІІ, статті 46 Закону № 1058-ІV і статей 51, 55 Закону № 2262-ХІІ (щодо не обмеження будь-яким строком невиплаченої пенсіонерові суми пенсії) підлягають застосуванню у справах за позовами про оскарження бездіяльності, дій та/або рішень суб`єкта владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку пенсійних виплат виключно за наявності таких умов:

1) ці суми мають бути нараховані пенсійним органом;

2) ці суми мають бути не виплаченими саме з вини держави в особі пенсійного органу.

Тому, в даній праві суд приходить до висновку, що застосовування шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, встановленого ч. 2 ст. 122 КАС України, матиме наслідком неможливість реалізувати позивачем передбаченого ст. 51 Закону № 2262-ХІІ права на перерахунок пенсій у зв`язку зі зміною видів грошового забезпечення.

Отже спірні правовідносини пов`язані з непроведенням перерахунку з вини пенсійного органу згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством та такий проводиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

Щодо посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 31.03.2021 року у справі №240/12017/19 в якій Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відступила від висновків, викладених, зокрема, у постановах від 29.10.2020 року у справі №816/197/18, від 20.10.2020 року у справі №640/14865/16-а, від 25.02.2021 року у справі №822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, суд зазначає, що такі є безпідставними, оскільки як вбачається з матеріалів справи, 05 липня 2021 року Державною установою «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» видано ОСОБА_1 довідку № 33/27-880 про розмір грошового забезпечення станом на 19 листопада 2019 року згідно з постановою КМУ від 11.11.2015 № 988 «Про грошове забезпечення поліцейський Національної поліції» за прирівняною посадою поліцейського, (а.с. 13).

Суд зауважує, що зверненню до відповідача із заявою про перерахунок пенсії, передувала видача нової довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 19 листопад 2019 року.

Позивач з метою здійснення перерахунку його пенсії саме на підставі довідки № 33/27-880 від 05.07.2021 звернувся до відповідача з відповідною заявою.

Однак, листом від 09 серпня 2021 року відповідач відмовив позивачеві у перерахунку пенсії на підставі довідки № 33/27-880 від 05.07.2021. Не погоджуючись з такою відмовою, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Виходячи із заявленого клопотання, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що дане клопотання є не обґрунтованим та таким, у задоволенні якого слід відмовити.

Розглянувши клопотання про залучення третьої особи, судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 49 частини 2 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

З аналізу вищезазначеної норми вбачається, що третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - це особа, яка бере участь у справі на стороні позивача або відповідача у разі, якщо рішення у справі може вплинути на її права, свободи, інтереси чи обов`язки. Інтерес третьої особи щодо задоволення позову (якщо вона бере участь на стороні позивача) або щодо відмови у задоволенні позову (якщо вона бере участь на стороні відповідача) збігається з інтересами відповідно позивача або відповідача.

Необхідною умовою для залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, є вплив рішення у справі на її права, свободи, інтереси або обов`язки.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі (частина 4 стаття 49 КАС України)

Отже, клопотання про залучення третьої особи має бути обґрунтованим та містити підстави для залучення такої (третьої особи) до участі у справі.

Всупереч викладеному, відповідачем необґрунтована необхідність залучення Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» з підстав впливу рішення у справі на права, свободи, інтереси або обов`язки останнього.

Доводи щодо ухвалення судом ряду рішень у подібних справах, що зумовлені аналогічними спірними правовідносинами, в яких здійснено фактичне втручання в дискреційні повноваження пенсійного органу, оскільки зобов`язуючи здійснити перерахунок пенсії на підставі конкретних даних, що зазначені в довідці про розмір грошового забезпечення з не врахуванням, що такі можуть бути недостовірними - не може слугувати обґрунтуванням підстав впливу рішення у справі на права, свободи, інтереси або обов`язки Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області», а свідчать виключно про незгоду відповідача із поданим позовом.

Відтак, у суду відсутні підстави для залучення до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області».

Враховуючи предмет та підстави заявленого позову, а також з урахуванням того, що відповідачем необґрунтоване заявлене ним клопотання, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для його задоволення.

Розглянувши клопотання про витребування доказів, судом встановлено наступне.

У відповідності до статті 9 частини 4 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі, щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Згідно з статтею 73 частиною 2 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частин 3-5 статті 79 КАС України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу. У випадку визнання поважними причин неподання учасником справи доказів у встановлений законом строк суд може встановити додатковий строк для подання вказаних доказів.

Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Як вбачається із заявленого представником відповідача клопотання, представник просить зобов`язати Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області» надати суду первинні документи, де відображені відомості про нараховану та виплачену заробітну плату; положення про преміювання; накази про присвоєння премії та встановлених в довідці № 33/27-880 від 05 липня 2021 року надбавок, Положення про Державну установу «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Закарпатській області, наказ МВС №129 від 25.02.2019 року та документи, які відображають відомості зазначені у довідці № 33/27-880 від 05 липня 2021 року.

Однак, представником відповідача в заявленому клопотанні про витребування доказів не наведено причин, за яких не можуть одержати докази, які просять витребувати у клопотанні.

Крім цього, до клопотання не долучені відомості, що свідчать про неможливість отримання таких доказів особисто представником відповідача.

Суд також виходить із того, що відповідач повертаючи довідку, не ставив під сумнів її зміст та складові, а обґрунтував причину повернення довідки відсутністю механізму для перерахунку пенсії.

Разом з тим, суд вважає за необхідне роз`яснити відповідачу, що у відповідності до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 3 статті 80 КАС України про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу.

Таким чином, суд приходить висновку, що клопотання відповідача не відповідає вимогам ч.2 статті 80 КАС України, є необґрунтованим, та відповідно не підлягає задоволенню.

Розглянувши клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін, судом встановлено наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Частиною 5 статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, згідно з частиною 6 статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

З урахуванням предмету спору та тієї обставини, що відповідно до вимог статті 47 КАС України сторони не позбавлені права подати будь-які письмові пояснення та докази в підтвердження власної позиції, підстави для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін відсутні.

Керуючись статтями 9, 12, 20, 49, 73, 77, 79, 80, 229, 240, 248, 262 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. У задоволення клопотання відповідача про залишення позовних вимог без розгляду, що виходять за межі шестимісячного терміну звернення - відмовити.

2. У задоволені клопотання відповідача про витребування доказів відмовити.

3. У задоволенні клопотань відповідача про залучення третьої особи відмовити.

4. У задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

СуддяТ.В.Скраль