Справа № 200/10243/20-а
Суддя: Гаврищук Тетяна Григорівна
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 жовтня 2021 року справа №200/10243/20-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Гаврищук Т.Г., суддів Блохіна А.А., Гайдара А.В., розглянувши заяву Київської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2021 року у справі №200/10243/20-а (суддя І інстанції Мозговая Н.А.) за позовом ОСОБА_1 до Київської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу, визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,-

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської обласної прокуратури про визнання протиправним та скасування наказу №680к від 28.09.2020 року виконувача обов`язків керівника Київської обласної прокуратури Киричука М.Ю., визнання бездіяльності Київської обласної прокуратури щодо не призначення її прокурором відділу Київської обласної прокуратури протиправною та зобов`язання Київську обласну прокуратуру призначити на посаду прокурора відділу Київської обласної прокуратури, визнання протиправної бездіяльності Київської обласної прокуратури, яка полягає у ненарахуванні та невиплаті грошового забезпечення (заробітної плати) з 11.09.2020 року в порядку та розмірах, передбачених ст.81 Закону України «Про прокуратуру» та зобов`язання Київську обласну прокуратуру провести перерахунок грошового забезпечення (заробітної плати) з 11.09.2020 року відповідно до ст.81 Закону України «Про прокуратуру», зобов`язати Київську обласну прокуратуру виплачувати грошове забезпечення прокурора з 11.09.2020 року відповідно до ст.81 Закону України «Про прокуратуру», стягнення моральної шкоди у розмірі 200000,00 грн.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року, з урахуванням ухвали Першого апеляційного адміністративного суду від 19 жовтня 2021 року про виправлення описки, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2021 року у справі №200/10243/20-а задоволено частково. Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2021 року у справі №200/10243/20-а скасовано. Визнано протиправною бездіяльність Київської обласної прокуратури щодо не призначення ОСОБА_1 в Київську обласну прокуратуру на рівнозначну тій посаді, яку вона займала до тимчасового визначення її робочого місця. Зобов`язано Київську обласну прокуратуру призначити ОСОБА_2 з 11.09.2020р. в Київську обласну прокуратуру на посаду, рівнозначну посаді, яку обіймала згідно наказу Прокуратури Київської області від 20.08.2018р. №272-к, з виплатою заробітної плати згідно вимог ст.81 Закону України «Про прокуратуру». Визнано протиправним та скасовано наказ Київської обласної прокуратури від 28.09.2020 року №680к. Стягнено з Київської обласної прокуратури () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) моральну шкоду у розмірі 20000 грн. У задоволенні решти позовних відмолено.

На адресу Першого апеляційного адміністративного суду надійшла заява Київської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення, в якій відповідач просить роз`яснити постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року у справі №200/10243/20-а в частині порядку призначення ОСОБА_2 в Київській обласній прокуратурі на посаду, рівнозначну посаді, яку вона займала в прокуратурі Київської області з 11.09.2020 та суму заробітної плати, яку слід виплатити Київською обласною прокуратурою ОСОБА_2 .

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до приписів статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи заяви, колегія суддів вважає, що зазначена заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Згідно з ч. 2 ст. 254 КАС України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

У відповідності до ч. 3 та 5 ст. 254 КАС України у разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви. Ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

За змістом наведених норм слідує, що роз`ясненню підлягає судове рішення, яким спір вирішено по суті позовних вимог, і здійснити таке роз`яснення вправі суд, який це рішення ухвалив.

Як зазначено в п. 19 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 7 від 20.05.2013 Про судове рішення в адміністративній справі, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Відтак, очевидним є те, що суд може роз`яснити рішення, яке підлягає виконанню та подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналогічний висновок викладений в ухвалі Верховного Суду України від 16.07.2016 у справі № 826/16796/14, що постановлена за результатами розгляду

заяви про роз`яснення судового рішення, у якій заявник зазначив, що йому незрозумілий зміст мотивувальної частини постанови, що може викликати труднощі у виконанні судового рішення. У вказаній ухвалі Верховного Суду України зазначено, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Аналізуючи зміст постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року, колегія суддів вважає, що вказане судове рішення у резолютивній частині є чітким та зрозумілим, та у мотивувальній частині судом наведено належне правове обґрунтування та підстави, які регулюють спірні правовідносини з відповідним посиланням на норми законодавства.

У той же час, подана Київською обласною прокуратурою заява про роз`яснення судового рішення в частині порядку призначення ОСОБА_2 в Київській обласній прокуратурі на посаду, рівнозначну посаді, яку вона займала в прокуратурі Київської області з 11.09.2020 за своїм змістом є заявою про роз`яснення порядку його виконання, тобто заявник фактично просить вказати, як виконати постанову суду від 10 серпня 2021 року, що не є роз`ясненням її змісту.

Аналогічна правова позиція з питання застосування вищезазначених норм процесуального права викладена у постанові Верховного Суду від 03.08.2018 у справі №826/581/16, та ухвалі Верховного Суду від 17.01.2019 №802/2167/17-а.

За приписами статті 378 КАС України за наявності обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом) суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може встановити чи змінити спосіб або порядок виконання такого рішення.

Таким чином, законодавцем розмежовано порядок роз`яснення судового рішення якщо таке є незрозумілим (ст. 254 КАС України) та встановлення способу і порядку виконання судового рішення в разі наявності обставин, що ускладнюють його виконання (ст.378 КАС України).

Тобто, поняття спосіб і порядок виконання судового рішення мають спеціальне значення, яке реалізується у виконавчому провадженні. Вони означають визначену рішенням суду послідовність і зміст вчинення виконавчих дій державним виконавцем та іншими суб`єктами владних повноважень.

Стосовно суми заробітної плати, яку слід виплатити Київською обласною прокуратурою ОСОБА_2 , суд зазначає наступне.

Згідно з матеріалами справи, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом в якому, зокрема, просив визнати протиправною бездіяльності Київської обласної прокуратури, яка полягає у не нарахуванні та невиплаті грошового забезпечення (заробітної плати) з 11.09.2020 року в порядку та розмірах, передбачених ст.81 Закону України «Про прокуратуру» та зобов`язати Київську обласну прокуратуру провести перерахунок грошового забезпечення (заробітної плати) з 11.09.2020 року відповідно до ст.81 Закону України «Про прокуратуру», зобов`язати Київську обласну прокуратуру виплачувати грошове забезпечення прокурора з 11.09.2020 року відповідно до ст.81 Закону України «Про прокуратуру».

Так, в тексті мотивувальної частини судового рішення вказано, що пунктом 3 наказу Київської обласної прокуратури від 28.09.2020 року №680к позивачеві з 11.09.2020 року було також скасовано надбавку за високі досягнення у праці або за виконання особливо важливої роботи, передбачену постановою Кабінету Міністрів України від 31.05.2012 року №505 «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників органів прокуратури». Крім того, у наказі від 28.09.2020 року №680к взагалі відсутнє мотивування, зокрема, не зазначено підстав для скасування надбавок. Початок роботи Київської обласної прокуратури, постановою КМУ № 505 від 31.05.2012р., на яку відповідач посилається у зазначеному наказі, не передбачена а ні постановою КМУ № 505 від 31.05.2012 р., а ні Положенням, ні іншими нормативно-правовими актами.

На переконання колегії суддів, оскаржуваний наказ не відповідає вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому вимоги позивача в цій частині підлягають задоволенню.

Таким чином наказ від 28.09.2020 року №680к, породжує правові наслідки для позивача, а тому обраний позивачем спосіб захисту порушеного права у вигляді скасування зазначеного наказу та зобов`язання Київську обласну прокуратуру виплачувати грошове забезпечення прокурора з 11.09.2020 року відповідно до ст.81 Закону України «Про прокуратуру» є вірним.

При цьому, колегія суддів зазначає, що резолютивна частина постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року по справі №200/10243/20-а не містить жодних умовностей, є чіткою та зрозумілою, можливості її неоднозначного тлумачення не вбачається, відсутні недотримання вимог ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час виконання рішення.

Таким чином, колегія суддів не вбачає підстав для роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 10 серпня 2021 року по справі №200/10243/20-а в розумінні ст.254 КАС України, а відтак вважає, що правові підстави для задоволення заяви Київської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення, відсутні.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 254, 325, 329 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Київської обласної прокуратури про роз`яснення судового рішення у справі №200/10243/20-а - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Т.Г. Гаврищук

Судді: А.А. Блохін

А.В. Гайдар