Справа № 640/2346/20
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-10-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2021 року м. Київ № 640/2346/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Кармазіна О.А., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомГоловного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
доНаціонального авіаційного університету України
про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (код ЄДР: 38620155) звернулося до суду з позовом до Національного авіаційного університету України (код ЄДР: 01132330), в якому просить суд:

1) застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 1-го, 2-го, 3-го та 4-го поверхів навчального корпусу № 9 Національного авіаційного університету, розташованого за адресою: проспект Любомира Гузара, 1 у Солом`янському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити;

2) обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом накладення печаток на вхідні двері та відімкнення від джерел електроживлення покласти на ГУ ДСНС України у м. Києві;

3) контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовими зверненнями суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень покласти ГУ ДСНС України у м. Києві.

Позиція позивача.

На виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 № 22, доручення Прем`єр-міністра України від 11.12.2019 №44205/1/-19 та доручення ДСНС України від 11.12.2019 №02-17767/261, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 12 грудня 2019 року № 1056 "Про проведення позапланових перевірок".

Згідно Наказу № 1056 державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено провести позапланову перевірку Національного авіаційного університету щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 1056, видано посвідчення від 12.12.2019 № 7666 на проведення перевірки корпусу № 9 НАУ.

Позивач заявляє, що перед початком здійснення перевірки державним інспектором надано/пред`явлено посвідчення на проведення перевірки від 12.12.2019 №7666 та службове посвідчення, копію якого отримав відповідальна особа НАУ.

Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення корпусу №9 НАУ експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

За результатами перевірки складено Акту №1039 від 24.12.2019.

Так, не надано декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (приміщення надані в орендне користування). Позивач пояснює, що у відповідності до ч. 2 ст. 57 Кодексу цивільного захисту України початок роботи новоутворених підприємств, початок використання суб`єктом господарювання об`єктів не рухомості (будівель споруд, приміщень або їх частин) здійснюється суб`єктом господарювання на підставі поданої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (далі - декларація), а для суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику - також за наявності позитивного висновку за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану' підприємства, об`єкта чи приміщення.

Не надано документацію щодо типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері) складських (підсобних) приміщень, електрощитових, тощо - невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей та гасіння пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Позивач додає, що грати на вікнах приміщень, де перебувають люди, не виконані розпашними або легкозйомними - ускладнює швидку евакуацію людей у разі виникненні надзвичайної ситуації.

Шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід» - у разі невиконання цієї вимоги збільшується час виявлення та гасіння пожежі то оповіщення людей, що може призвести до загрози життю та здоров`ю людей та завдати значних матеріальних збитків. Для оповіщення використовуються спеціальні гучномовці, світлові табло з фіксованими надписами («Пожежа», Вихід», тощо), піктограми або світлодіодне табло.

В загальних коридорах поверхів допускається захаращення шляхів евакуації та евакуаційні виходи меблями та матеріальними цінностями - наявність даного порушення призведе до перешкоджання шляхам евакуації людей під час пожежі та може сприяти розповсюдженню пожежі.

З`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів - дане порушення щодо улаштування, утримання та експлуатації електромереж і електрообладнання створює загрозу виникнення пожежі від дії теплових проявів електричної енергії та сприяє швидкому розповсюдженню пожежі, що може призвести до загибелі людей.

Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання - дане порушення може призвести до пожежі та отримання електричних травм.

Не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів - захист від блискавок - комплекс захисних пристроїв, призначених для забезпечення безпеки людей, цілості будівель і споруд, обладнання та матеріалів від розрядів блискавки. Блискавка здатна діяти на будівлі та споруди прямими ударами (первинна дія), які викликають безпосереднє пошкодження і руйнування, і вторинними діями - за допомогою явищ електростатичної й електромагнітної індукції. Високий потенціал, створюваний розрядами блискавки може заноситися у будівлі також по повітряних лініях та різних комунікаціях. Канал головного розряду блискавки має. температуру 20000 0С і вище, яка викликає пожежі та вибухи у будівлях і спорудах.

Не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (СПС, СО) - Несвоєчасне виявлення, оповіщення про пожежу під час її виникнення та подальшого її розповсюдження, перешкоджання нормальній евакуації через концентрацію продуктів горіння на шляхах евакуації.

Підтримання експлуатаційної придатності СПЗ не проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту». Не надано документи щодо виводу тривожних сповіщень від приймально-контрольного приладу систем протипожежного захисту на пульт централізованого пожежного спостерігання СПС, договір на технічне обслуговування СПС, СО) - дане порушення не дозволить оперативно зреагувати на пожежу.

Приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу відповідно ДБН В.2.5.- 56:2014 «Системи протипожежного захисту» - дана система розрахована на максимально швидку реакцію на загоряння і більш повне виключення чинників, завдяки яким відбувається процес горіння (наявність горючих речовин, присутність кисню (або. простіше кажучи, приплив свіжого повітря), наявність високої температури). Наявність даного порушення не дозволить обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей.

Не всі пожежні кран-комплекти укомплектовані пожежними рукавами однакового з ними діаметра та стволами, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелями для полегшення відкривання вентиля укомплектовано - створює загрозу швидкого розповсюдження пожежі, унеможливлює початок гасіння пожежі робочому персоналу підручними засобами, до приїзду пожежно-рятувальної охорони, на початковій стадії.

Не проводилось технічне обслуговування і перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежного кран-комплекту - наявність даного порушення призводить до ускладнення гасіння пожежі у зв`язку з тим, відсутня інформація щодо працездатності даних вододжерел.

Не здійснено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки - під час виникнення надзвичайної ситуації буде відсутня ефективна взаємодія між працівниками, що збільшить час проведення аварійно-рятувальних робіт та збільшить час для ефективного гасіння пожежі на початковій стадії.

Заявник звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Щодо наведених обставин заявником надано результати фотофіксації (т.1, а.с. 25 і далі).

Відтак, посилаючись на положення профільного законодавства, заявник просить задовольнити позов.

Позиція відповідача.

У відзиві на позов відповідач зазначає, що позивач подав адміністративний позов лише на підставі встановлених фактів порушень, при цьому не встановивши дійсність намірів та дій відповідача спрямованих на усунення виявлених порушень після перевірки та не надав чітких підстав для повного зупинення експлуатації приміщень навчального корпусу № 9, в т.ч. не врахував наслідки, які може призвести таке зупинення.

Відповідач зазначає, що частиною сьомою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Отже, як зазначає відповідач, за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва орган державного нагляду звертається з позовом до адміністративного суду, а у разі необхідності вжиття інших заходів реагування (тобто не зупинення роботи) орган державного нагляду складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Таким чином, на думку відповідача, звернення контролюючого органу до суду щодо вжиття до Відповідача заходів реагування - не єдиний спосіб впливу на порушника та уникнення небезпеки персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій, оскільки позивач наділений відповідними повноваженнями державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі повноваженнями застосування до суб`єктів господарювання певних заходів реагування (зокрема, складання приписів, протоколів, розпоряджень про усунення виявлених порушень вимог техногенної та пожежної безпеки), з огляду на що захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень суб`єкта господарювання до усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідач додає, що недоцільність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень корпусу №9 НАУ обумовлена також й невідповідністю запропонованого заходу тяжкості виявленим порушенням.

Наголошує, що у період з 08 січня 2020 року по 16 січня 2020 року Солом`янським РУ ГУ ДСНС України у м. Києві було проведено планову перевірку Національного авіаційного університету, в т.ч. й навчального корпусу № 9, за результатом якої складено Акт від 16.01.2020 № 9 та Припис від 20.01.2020 № 3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому сторонами позову визначено та узгоджено строки усунення виявлених порушень.

В свою чергу відповідачем, на виконання вимог Акту №1039 від 24.12.2019 року та Припису від 20.01.2020 р. № 3, наказом ректора № 061/од від 24.02.2020 р. затверджено та виконуються заходи з цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Також, як зазначено у відзиві, відповідачем здійснювались попередні заходи спрямовані на усунення виявлених недоліків за наслідками попередніх перевірок, про що, на думку відповідача, свідчать відповідні розпорядчі документи університету.

Відтак, як зазначає відповідач, при оцінці достатності та наявності підстав для повного зупинення експлуатації приміщень навчального корпусу № 9 НАУ, слід враховувати те, що Відповідачем здійснюються, в межах бюджетних призначень, всі необхідні заходи, погоджені із позивачем, для усунення виявлених порушень.

Крім цього, відповідач вважає, що застосування найбільш крайнього (суворішого) заходу реагування, як то повне зупинення експлуатації приміщень корпусу №9, - необґрунтованим, оскільки, на момент побудови та прийняття в експлуатацію зазначених приміщень навчального корпусу №9 НАУ були відсутні відповідні законодавчі вимоги у сфері техногенної та пожежної безпеки, а фінансування на відповідні цілі потребує значних бюджетних капіталовкладень.

Додає, що відповідач є державною установою (закладом вищої освіти), яка фінансується з державного бюджету. Тому, планування та виконання будь-яких заходів, що потребують витрачання бюджетних коштів, може здійснюватися виключно в межах бюджетних асигнувань на відповідні цілі (їх цільове призначення).

Відповідач зазначає, що з цією метою відповідач неодноразово звертався до Міністерства освіти і науки України, Солом`янського РУ ГУ ДСНС України у м. Києві, народного депутата України, проте, коштів на фінансування відповідних заходів не виділено.

Також відповідач зазначає, що зважаючи на узгоджені сторонами заходи та строки усунення виявлених порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та враховуючи положення ч. 1 ст.190 КАС України, сторони можуть повністю врегулювати спір на підставі взаємних поступок.

Отже, як зазначено у відзиві, вимоги Акту №1039 будуть виконані Відповідачем в строки, погоджені із Позивачем, що обумовлює зупинення провадження у справі на час, необхідний для усунення порушень законодавства.

Таким чином вважає, що вимоги Позивача про застосування заходів реагування до Відповідача у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень навчального корпусу №9 носять характер «крайньої необхідності», отже, за даних обставин є необґрунтованими та такими, що завдадуть значної шкоди господарській діяльності на навчальному процесу Національного авіаційного університету.

У додаткових поясненнях від 23.09.2021 № 06-03/2984 щодо стану усунення порушень, НАУ повідомив, що під час розгляду даної судової справи, контролюючим органом в сфері техногенної та пожежної безпеки - Солом`янським районним управлінням ГУ ДСНС України у м. Києві проводились планові та позапланові перевірки, про що свідчать акти від 24.12.2019 №1039, від 16.01.2020 №9, від 22.06.2020 №396, 07.12.2020 №526.

Водночас, як зазначає НАУ, згідно з облікової інформації відділу цивільного захисту, пожежної, техногенної та екологічної безпеки Національного авіаційного університету (службова записка від 10.09.2021 №06.14/81), університетом було усунуто 8 порушень із 18, що були виявлені в останньому акту перевірки від 07.12.2020 № 526.

Відповідач зазначає, що були усунуті наступні порушення:

шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням, а евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками «Вихід»;

допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, а також фіксування самозакривних дверей у відчиненому положенні;

двері евакуаційних виходів не зачинено на замки які відчиняються зсередини без ключа;

в загальних коридорах поверхів допускається захаращення шляхів евакуації та евакуаційні виходи меблями та матеріальними цінностями;

з`єднання, відгалудження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання;

пожежні кран-комплекти не мають отворів для провітрювання, і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

не проводилось технічне обслуговування і перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування пожежного кран-комплекту.

Зазначене, як зазначає відповідач, підтверджується Актом від 30.06.2021 №587, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання Національним авіаційним університетом вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Зокрема, як зазначає НАУ, на сторінці 14 даного Акту перевірки стосовно корпусу №9 м. Київ, проспект Любомира Гузара, 1, зафіксовано 10 порушень.

При цьому, НАУ наполягає, що ним усунуті суттєві порушення, а виявленні згідно з останнім актом перевірки від 30.06.2021 №587, порушення, в переважній більшості, стосуються не надання документів, що не може призвести до негативних наслідків у сфері пожежної і техногенної безпеки.

НАУ просить суд врахувати той факт, що деякі, порушення, навіть якщо вони не суттєві, відповідач усуває відповідно до наявних в нього коштів, затверджених з дотриманням вимог бюджетного законодавства та норм Закону України «Про публічні закупівлі». При цьому, відповідач наголошує, що суттєві порушення усунуті.

Процесуальні дії, вчинені у справі.

Ухвалою від 04.02.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено розглядати справу із викликом учасників справи та проведенням судового засідання.

Проведені судові засідання, заслухані представники учасників справи.

Між тим, враховуючи положення ст. 262 КАС України, у судовому засіданні 21.05.2020 ухвалено продовжити розгляд справи без виклику учасників справи та проведення судового засідання.

Учасникам справи запропоновано надати докази щодо усунення порушень, виявлених під час перевірки.

22.12.2020 ГУ ДСНС надало акт позапланової перевірки від 07.12.2020.

23.12.2020 суд звернувся із запитом до НАУ щодо стану усунення виявлених порушень, відповіді на який суд не отримав.

18.08.2021 ГУ ДСНС звернулося з клопотання про прискорення розгляду справи, зазначивши, що станом на 13.08.2021 інформація про усунення відповідачем в повному обсязі порушень, зазначених в актах від 24.12.2020, 16.01.2020, 22.06.2020, 07.12.2020 - відсутня.

Враховуючи викладене, до НАУ судом повторно спрямований запит щодо стану усунення виявлених порушень, на який отримано пояснення, зазначені вище.

Встановлені судом обставини.

У даному випадку факти проведення перевірок та зміст актів перевірок, виявлені порушення учасниками справи не спростовується та не заперечується, підтверджується матеріалами справи, як і дотримання процедури проведення вказаних перевірок.

Перевірка у даному випадку призначена враховуючи доручення Прем`єр-міністра України (до листа Президента України від 05.12.2019 № 01-01/1018).

Компетенція позивача щодо спірних відносин також не ставиться під сумнів.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

За змістом ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Статтею 1 цього Закону встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Частиною 1 ст. 4 Закону передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ч. 5 ст. 4 вказаного Закону виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Положеннями ст. 64 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення (ч. 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України).

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи (ч. 3 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України).

Разом з тим, згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій затвердженого Указом Президента України від 16.01.2013 № 20/2013 (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до п. 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно з ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом. У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Так, наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно п.п. 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до п. 6 роз. І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

При цьому, суд акцентує увагу на тому, що чинне законодавство не обумовлює імперативну необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту, оскільки за змістом ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Як вже було встановлено судом, за результатами проведеної перевірки складено наведений вище акт від 24.12.2019, яким встановлено наведені вище порушення. Наведені у ньому порушення не заперечуються відповідачем.

Під час розгляду справи проводились додаткові перевірки, законність яких відповідачем не ставиться під сумнів.

Згідно з останнім актом позапланової перевірки № 587 від 30.06.2021 (т.1, а.с. 232 і далі), як визнається самим відповідачем, відносно корпусу № 9 з виявлених під час останньої перевірки 18 порушень, не усунуті 10 (т.1, а.с. 248), а саме (в акті наведені норми НПА, вимоги яких порушені):

- не надано документацію щодо типу заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері) складських (підсобних) приміщень, електрощитових, тощо. Як вже зазначалося, невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей та гасіння пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним. Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей.

- в дверях сходових кліток встановлено скло що дає скалки при руйнуванні;

- не надані акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки над підвісними стелями;

- не надані підтверджуючі матеріали щодо захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів. Як вже зазначалося, це комплекс захисних пристроїв, призначених для забезпечення безпеки людей, цілості будівель і споруд, обладнання та матеріалів від розрядів блискавки. Відповідно до висновків ДСНС, блискавка здатна діяти на будівлі та споруди прямими ударами (первинна дія), які викликають безпосереднє пошкодження і руйнування, і вторинними діями - за допомогою явищ електростатичної й електромагнітної індукції. Високий потенціал, створюваний розрядами блискавки може заноситися у будівлі також по повітряних лініях та різних комунікаціях. Канал головного розряду блискавки має температуру 20000 0С і вище, яка викликає пожежі та вибухи у будівлях і спорудах.

не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту. Як вже зазначалося, вказане порушення виявлено ще за актом від 24.12.2019, тобто майже 2 роки тому. Несвоєчасне виявлення, як вже зазначалося, оповіщення про пожежу під час її виникнення та подальшого її розповсюдження, перешкоджає нормальній евакуації через концентрацію продуктів горіння на шляхах евакуації.

- не проводиться підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту. Як вже зазначалося, не надано документи щодо виводу тривожних сповіщень від приймально-контрольного приладу систем протипожежного захисту на пульт централізованого пожежного спостерігання СПС, договір на технічне обслуговування СПС, СО) - дане порушення не дозволить оперативно зреагувати на пожежу. З дати виявлення цього порушення минуло майже 2 роки.

- не наданий акт перевірки відповідності змонтованих систем протипожежного захисту вимогам проектної документації та працездатності. Іншими словами, чи працюють ці системи - невідомо.

- приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу. Як вже зазначалося, ця вимога передбачена ДБН В.2.5.- 56:2014 «Системи протипожежного захисту», а система розрахована на максимально швидку реакцію на загоряння і більш повне виключення чинників, завдяки яким відбувається процес горіння (наявність горючих речовин, присутність кисню (приплив свіжого повітря), наявність високої температури). Наявність даного порушення не дозволяє обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей.

- відкрита автостоянку розташовано під адміністративно-виробничого корпусу на відстані менш ніж 9 метрів в порушення п. 5.13. ДБН В2.3-15:2007;

- не всі пожежні крани-комплекти укомплектовані пожежними рукавами однакового з ними діаметрів та стволами, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелями для полегшення відкривання вентиля. Наведене, як вже зазначалося, створює загрозу швидкого розповсюдження пожежі, унеможливлює початок гасіння пожежі робочому персоналу підручними засобами, до приїзду пожежно-рятувальної охорони, на початковій стадії.

Всі ці порушення, за висновком акту перевірки, несуть ризик настання негативних наслідків у вигляді виникнення пожежі.

Результати перевірки супроводжуються фотофіксацією обставин, зазначених в Акті перевірки. Відповідачем не наведено зауважень щодо результатів фотофіксації.

Враховуючи цілі та завдання, покладені на ДСНС, а також мету, яку переслідує розгляд такого роду справ, розгляд яких передусім спрямований на досягнення максимального захисту людини відносно певних об`єктів та установ, для прийняття рішення у справі мають значення не лише порушення, початково виявлені ДСНС, але й ті, що мають місце на час прийняття рішення у справі.

Проаналізувавши вказані порушення, суд наголошує на тому, що останні створюють реальну небезпеку життю та здоров`ю людей, які є чи можуть перебувати на вищезгаданому об`єкті.

Відповідно до пункту 2 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні пожежної безпеки є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Враховуючи те, що відповідач є суб`єктом господарювання, то відповідно до частини другої статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, а забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання (стаття 55 Кодексу цивільного захисту України).

При цьому, судом враховується, що у відповідача було достатньо часу з дати складання акту перевірки (майже 2 роки), на усунення виявлених під час перевірочних заходів порушень, однак, станом на час прийняття даного рішення, матеріали справи не містять усунення відповідачем всіх виявлених під час перевірки порушень.

Досліджені та проаналізовані вище судом у даній справі порушення, є такими порушеннями протипожежних норм, що дійсно можуть створювати загрозу життю та/або здоров`ю людей за об`єктивним критерієм.

Відтак, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених вимог, їх відповідність вимогам законодавства. Заявлені вимоги є такими, що заявлені адекватно до встановлених порушень, які дійсно мають місце.

Суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Такий захід є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

З огляду на вищевикладене, суд погоджується з позивачем, що порушення, які були виявлені під час перевірки приміщення відповідача, є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим.

При цьому, поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

З урахуванням зазначеного, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для застосування відповідних заходів реагування.

Суд зауважує, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення.

У зв`язку з цим посилання на неналежне фінансування є недоречним. Тим більше - враховуючи те, що з моменту виявлення порушення минуло майже 2 роки.

Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією.

Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи викладене у сукупності, у суду наявні правові підстави для вжиття заходів реагування у заявленому позивачем вигляді та способі, визначивши спосіб виконання рішення суду - шляхом покладання обов`язку щодо забезпечення виконання рішення суду на позивача.

Відтак, виходячи з меж заявлених вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, беручи до уваги також те, що виявлені за останньою перевіркою порушення відповідачем не спростовані, а доказів їх усунення - не надано, що створює реальну загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є такими, що підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями статей 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 241-246, 250, 251, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (код ЄДР: 38620155) задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування до Національного авіаційного університету України (03058, м. Київ, пр. Гузара Любомира, 1; код ЄДР: 01132330) у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 1-го, 2-го, 3-го та 4-го поверхів навчального корпусу № 9 Національного авіаційного університету, розташованого за адресою: пр. Гузара Любомира, 1 у Солом`янському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 24.12.2019 № 1039, які не усунуті за актом перевірки від 30.06.2021 № 587, - шляхом відключення джерел електроживлення та накладення печаток на розподільчі електрощити.

4. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом накладення печаток на вхідні двері та відімкнення від джерел електроживлення покласти на ГУ ДСНС України у м. Києві.

5. Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовими зверненнями суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти ГУ ДСНС України у м. Києві.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 КАС України та може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Зважаючи на те, що набрало чинності Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 17.08.2021 року N 1845/0/15-21, апеляційні скарги в електронній формі подаються безпосередньо до апеляційного суду.

Суддя О.А. Кармазін