Справа № 160/13918/21
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луніної О.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «АВС БІЛД СЕРВІС» про визнання протиправним та скасування висновку,-
- визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України від 30 липня 2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-05-05-005479-с щодо предмета закупівлі - ДСТУ Б.Д.1.1-2013, Капітальний ремонт частини житлового будинку (капітальний ремонт та заміна ліфтового обладнання), що становить складову частину житлових будинків у м. Дніпро, 41810000 UAH, 45453000-7, замовник - Департамент житлового господарства Дніпровської міської ради.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваним висновком, оскільки він ґрунтується на твердженні відповідача про те, що замовник протягом п`яти днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі за номером UA-2021-05-05-005479-с не оприлюднив інформацію про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному вебсайті. Позивач зазначає, що таке твердження не відповідає дійсності, оскільки 05.05.2021 року було оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі за номером UA-2021-05-05-005479-с. 06.05.2021 року в межах встановленого п`ятиденного строку замовник на своєму сайті в розділі «Обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівель, розміру витрат та визначено його очікувану вартість» (четвертий пункт зверху) було опубліковано інформацію про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі. Позивач вважає оскаржуваний висновок необґрунтованим, а позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.08.2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, а також встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали.
01.10.2021 року відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що позовні вимоги не визнає, просить у задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції вказує на те, що за результатами моніторингу процедури закупівлі встановлено, що замовник протягом п`яти днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі за номером UA-2021-05-05-005479-с не оприлюднив інформацію про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному вебсайті, чим порушив вимоги пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів». Відповідач зазначає, що якщо перейти за посиланням, вказаним позивачем у позовній заяві та скачати завантажені файли, то можна переконатись, що вони створені 24.05.2021 року, а тому вони не могли бути опубліковані 06.05.2021 року. Дефектний акт, розміщений за вказаним посиланням, не відповідає вимогам до складання первинних документів. Дефектний акт, що завантажив замовник, не містить чотирьох з шести обов`язкових реквізитів: дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції. Також, замовником надано посилання на експертні звіти (позитивні) ДП «Жилком» за вказаними об`єктами капітального ремонту. У примітках до звітів вказано, що під час проведення експертизи технічну та технологічну частини проектної документації на будівництво не розглядали. Відповідач зазначає, що у жодному із завантажених документів не зазначено обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі. Офіс зазначає, що спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, яких саме заходів слід вжити для усунення виявлених порушень, зі свого боку, може привести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Відповідач зазначає, що висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2021-05-05-005479-с є правомірним та скасуванню не підлягає.
13.09.2021 року третьою особою Товариством з обмеженою відповідальністю «АВС БІЛД СЕРВІС» подано заяву про визнання позову.
18.10.2021 року судом отримано відповідь позивача на відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що у відзиві відповідач визнав факт проведення публікації замовником, але вказує, що це здійснено 24.05.2021 року, що не відповідає дійсності. В будь-якому випадку предметом оскарження є висновок відповідача саме про відсутність публікації відповідної інформації, а не порушення строку публікації. Посилання відповідача на ніби-то неналежне оформлення опублікованих відповідачем дефектних актів та звітів, то вказані посилання відповідача не були викладені в оспорюваному висновку, якщо відповідач вважав вказані документи незаконними. Тому, ці обставини не підлягають встановленню під час оскарження висновку відповідача від 30.07.2021 року, оскільки такі висновки відповідачем не зазначались. Позивачем було оприлюднено обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі (дефектні акти), очікуваної вартості предмета (експертні звіти, в яких визначена загальна кошторисна вартість будівництва) у відповідності до положень постанови КМУ № 710 від 11.10.2016 року.
Справа розглядається судом в порядку спрощеного провадження за приписами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про таке.
Судом встановлено та з матеріалів справи встановлено, що Департаментом житлового господарства Дніпровської міської ради було проведено відкриті торги на закупівлю послуги - ДСТУ Б.Д.1.1-2013, Капітальний ремонт частини житлового будинку (капітальний ремонт та заміна ліфтового обладнання), що становить складову частину житлових будинків у м. Дніпро, 41810000 UAH, 45453000-7.
На підставі виявлення органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Державною аудиторською службою України прийнято наказ про початок проведення моніторингу процедури закупівлі №228 від 13.07.2021 року.
За результатами моніторингу закупівлі, унікальний номер якої UA-2021-05-05-005479-с відповідачем було складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 30.07.2021 року, який затверджено керівником Державної аудиторської служби України та оприлюднено в електронній системі закупівель.
Згідно констатуючої частини оскаржуваного висновку за результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що замовник протягом п`яти днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі за номером UA-2021-05-05-005479-с не оприлюднив інформацію про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному вебсайті, чим порушив вимоги пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів».
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи з оприлюднення інформації про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі та забезпечення в подальшому недопущення встановлених порушень, та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.
Не погоджуючись з прийнятим висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України від 26.01.1993 року №2939-XII «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).
Згідно зі статтею 1 цього Закону №2939-XII, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до статті 5 Закону №2939-XII, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року №922-VIII, у редакції, чинній на день винесення спірного Висновку (надалі, також - Закон №922- VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Статтею 1 Закону №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 8 Закону №922-VIII визначений порядок здійснення моніторингу публічних закупівель.
Так, згідно з частиною 1 статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Відповідно до частини 2 цієї ж статті Закону, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Згідно із вимогами частин 6, 7 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, серед іншого, опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно із частиною 10 статті 8 Закону №922-VIII, у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Так, форму висновку про результати моніторингу закупівлі визначено Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженим наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 року №86 (надалі - Порядок №86).
Пунктом 1 Розділу ІІІ Порядку № 86 «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» встановлено, що у пункті 1 зазначаються: 1) дата закінчення моніторингу закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі»; 2) питання, що стало предметом аналізу дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель, перелік проаналізованих документів та інформації, інші дії органу державного фінансового контролю, яких було вжито відповідно до законодавства для забезпечення проведення моніторингу закупівлі; 3) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
У пункті 2 робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Отже, з аналізу наведених норм судом встановлено, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможця конкурсу у сфері публічних закупівель. Можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена Законом України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до пунктів 3, 4, 5 Розділу І Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 08 вересня 2020 року № 552, висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Підпис та затвердження висновку здійснюється шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства в сфері електронного документообігу та електронних довірчих послуг.
Для оприлюднення підписаний та затверджений висновок завантажується в електронну систему закупівель, на форму висновку накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи органу державного фінансового контролю, яка здійснила моніторинг процедури закупівлі.
Суд зазначає, що Верховний Суд в постановах від 02.04.2020 року у справі №400/2165/19 та від 30.06.2020 року у справі №300/938/19 наголошує на тому, що за своїм змістом спірний висновок відповідача є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена Законом України «Про публічні закупівлі».
Стосовно твердження відповідача, викладеного в оскаржуваному висновку про те, що замовник протягом п`яти днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі за номером UA-2021-05-05-005479-с не оприлюднив інформацію про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному вебсайті, чим порушив вимоги пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів», суд зазначає наступне.
Суд зазначає та вказану позицію підтверджує у відзиві відповідач, що якщо перейти за даним посиланням та скачати завантажені документи, то можна встановити, що дата створення вказаних файлів - 24.05.2021 року.
Тому суд погоджується з позицією відповідача, що документи, які підтверджують обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, ніяк не могли бути розміщені 06.05.2021 року.
Дефектний акт, розміщений за вказаним посиланням, не відповідає вимогам до складання первинних документів. Дефектний акт належить до початкової проектної документації та є основою для розрахунку кошторисної вартості робіт. Відповідно до Національного Стандарту України «Правила визначення вартості будівництва ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013» при виконанні робіт з капітального будівництва чи капітального ремонту житлових будинків заповнюється затверджена форма дефектного акта (Додаток Р) ДСТУ Б Д.1.1-1:2013.
У разі складання Замовником дефектного акта в довільній формі цей документ має містити обов`язкові реквізити, передбачені частиною другою статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16 липня 1999 року №996 -XIV (далі - Закон №996).
Відповідно до ч.2 ст. 9 Закону №996 первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України:
назву документа (форми);
назву підприємства, від імені якого складено документ;
зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції;
посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення;
особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Даною нормою передбачено перелік обов`язкових реквізитів, які повинні мати первинні документи.
При здійсненні аналізу дефектного акту, що завантажив замовник, судом встановлено, що він не містить чотирьох з шести обов`язкових реквізитів, а саме: дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Замовником надано посилання на експертні звіти (позитивні) Державного підприємства «ЖИЛКОМ» за вказаними об`єктами капітального ремонту. У примітках цих звітів зазначено, що «під час проведення експертизи технічну та технологічну частини проектної документації на будівництво не розглядали».
Отже, у жодному із завантажених документів не зазначено обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі.
За своєю суттю дефектний акт - документ, що підтверджує необхідність ремонту об`єкта та перелік робіт, що потрібно виконати для усунення виявлених недоліків, затверджений відповідальною особою чи членами спеціально створеної комісії.
Замовником завантажено не підписаний і не погоджений файл Microsoft Word, з переліком адрес та переліком обладнання для повної заміни всього ліфтового обладнання. Суд зазначає, що такий документ не відповідає вимогам до складання первинних документів проектної документації та не може вважатися обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, оскільки він складений з порушеннями частини другої статті 9 Закону 996.
Пунктом 4-1 постанови № 710 визначено, що головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів забезпечити:
- обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі;
- оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі шляхом розміщення на власному вебсайті (або на офіційному вебсайті головного розпорядника бюджетних коштів, суб`єкта управління об`єктами державної власності, що здійснює функції з управління суб`єктом господарювання державного сектору економіки) протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівель або повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами переговорної процедури закупівель.
Отже, пункт 4-1 Постанови № 710 (зі змінами, внесеними постановою № 1266) чітко визначає, що головним розпорядникам бюджетних коштів (розпорядникам бюджетних коштів нижчого рівня), суб`єктам господарювання державного сектору економіки з метою прозорого, ефективного та раціонального використання коштів необхідно забезпечити здійснення зазначених заходів, отже, цей пункт має зобов`язальний характер, а не рекомендаційний.
При цьому, що пунктом 5 Постанови № 710 на Державну аудиторську службу України покладено повноваження щодо проведення перевірок дотримання вимог Постанови № 710 під час здійснення заходів державного фінансового контролю.
Відтак, судом під час розгляду справи підтверджено висновок відповідача, викладений в констатуючій частині оскаржуваного висновку про те, що замовник протягом п`яти днів з дня оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі за номером UA-2021-05-05-005479-с не оприлюднив інформацію про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі на власному вебсайті, чим порушив вимоги пункту 4-1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.10.2016 року №710 «Про ефективне використання державних коштів».
Стосовно зобов`язального характеру усунення порушень шляхом здійснення заходів з оприлюднення інформації про обгрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі та забезпечення в подальшому недопущення встановлених порушень, та протягом п`яти днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів, суд зазначає наступне.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Вимога контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути здійснена у письмовій формі, сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі, приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.
Зобов`язання позивача самостійно визначити, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Суд визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення. Зазначена правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №400/4458/19 та від 21.01.2021 у справі №480/3179/19.
Відтак, відповідачем правомірно у відповідності до норм законодавства та усталеної позиції Верховного Суду визначено конкретну вимогу усунення виявленого порушення.
Суд вважає, що висновок Державної аудиторської служби України від 30.07.2021 року про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-05-05-005479-с щодо предмета закупівлі - ДСТУ Б.Д.1.1-2013, Капітальний ремонт частини житлового будинку (капітальний ремонт та заміна ліфтового обладнання), що становить складову частину житлових будинків у м. Дніпро, 41810000 UAH, 45453000-7, є правомірно складеним та таким, що не підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Позивач вмотивованих доводів на підтвердження позову не надав, натомість, відповідач виконав покладений на нього ч.2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України обов`язок, а саме довів правомірність свого рішення, чим спростував твердження позивача про порушення його прав та інтересів.
Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Підстави для вирішення питання розподілу судових витрат згідно з ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні, з огляду на те, що позивачу відмовлено в задоволенні позову.
Керуючись ст.ст. 241-246, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Департаменту житлового господарства Дніпровської міської ради до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю «АВС БІЛД СЕРВІС» про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна