Справа № 240/18094/20
Суддя: Липа Володимир Анатолійович
Дата ухвалення: 2021-10-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 111030300
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Липи В.А.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія Еко-Буд" до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень і податкової вимоги,
В обґрунтування позову зазначено, що висновки, викладені в актах перевірок від 05.06.2020 та 08.07.2020 , на підставі яких прийняті ППР є необгрунтованими , а ППР та податкова вимога підлягають скасуванню, як такі, що не відповідають чинному законодавству. Відмітив, що між позивачем та ТОВ "Максимус Інвест" укладено договір поставки, за фактом поставки складено податкові накладні. По факту придбання у ТОВ "Максимус Інвест"товару та на підставі податкових накладних, виписаних ТОВ "Максимус Інвест" позивачем у податковій декларації з ПДВ за квітень 2020 року у рядку 16 відображено від`ємне значення, що включається до складу податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду та у рядку 21-суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду. Зауважив, що відповідача про порушення ТОВ "Максимум Інвест"граничних термінів реєстрації в ЄРПН повідомляв, та крім того, відмітив, що порушення вказаним товариством терміну реєстрації накладних не входить до зони відповідальності позивача.
Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання у справі на 17.12.2020.
Відповідач до суду надав відзив на позов, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог, стверджуючи, що податкові повідомлення-рішення та податкову вимогу винесено правомірно у відповідності до норм податкового законодавства. За результатами камеральної перевірки ТОВ "Будівельна компанія Еко-Буд" встановлено відображення у податковій декларації з ПДВ податковий кредит по податкових накладних зареєстрованих в ЄРПН з порушенням терміну реєстрації.
25.11.2020 від представника ТОВ "Будівельна компанія Еко-Буд"до суду надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження, в якій просить здійснювати розгляд справи за відсутності сторони позивача.
17.12.2020 справа знята з розгляду у зв`язку з участю судді Липи В.А. у семінарі.
Чергове судове засідання призначено на 12.01.2021.
Розгляд справи, призначеної на 12.01.2021, відкладено на 04.02.2021.
04.02.2021 справа в судовому засіданні не слухалась у зв`язку з відсутністю представника позивача. Наступне судове засідання призначено на 02.03.2021.
Зважаючи на заяву позивача про розгляд справи в порядку письмового провадження та на відсутність перешкоди для розгляду справи у судовому засіданні, приймаючи до уваги відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд, без виходу до нарадчої кімнати, постановив ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті в письмовому провадженні, яку занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.
Згідно із ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно й повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Головним управлінням ДПС у Житомирській області проведено камеральні перевірки, податкової звітності ТОВ «Будівельна компанія ЕКО-БУД» з питань дотримання вимог податкового законодавства по податку на додану вартість в частині правомірності декларування від`ємного значення податку на додану вартість, за результатами яких складено: акт перевірки від 05.06.2020 №1444/06-30-54-04-08/36799005 та акт перевірки від 08.07.2020 № 1791/06-30-54-04-08.
За результатами перевірок встановлено, що під час заповнення Декларації з ПДВ за квітень 2020 року у рядку 10.1 розділу 117 "Податковий кредит" та у Додатку 5 розділу II "Податковий кредит" Таблиці 2 безпідставно задекларовано (завищено) податковий кредит на загальну суму ПДВ 703746,30 грн. по податкових накладних, а саме включено податкові накладні, які зареєстровано в ЄРПН з порушення термінів реєстрації та встановлено при заповненні ТОВ «Будівельна компанія ЕКО-БУД» податкової декларації з ПДВ за травень 2020 року безпідставно перенесено до р.16 значення р.21 декларації попереднього звітного періоду в сумі 677412,00.
29.09.2020 ГУ ДПС у Житомирській області винесено податкову вимогу.
Не погоджуючись з податковими повідомленнями-рішеннями та податковою вимогою, та вважаючи їх неправомірними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Нормативно-правовим актом, який регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, є Податковий кодекс України (далі - ПК України).
Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, у редакції, чинній на момент проведення перевірки) визначено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
За визначенням підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).
Згідно з пунктом 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Підставою для прийняття спірних податкових повідомлень-рішень став висновок контролюючого органу про відсутність у позивача правових підстав для включення позивачем до декларації з податку на додану вартість за квітень 2020 року до податкового кредиту податкові накладні на суму ПДВ 703746,30 грн по контрагенту ТОВ "Максимус Інвест", які були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації.
Так, відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.
Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше:
ніж через 180 календарних днів з дати складення податкової накладної;
для платників податку, що застосовують касовий метод, - ніж через 60 календарних днів з дати списання коштів з банківського рахунка платника податку;
для банківських установ при одержанні ними права власності на заставне майно.
Згідно з абзацом десятим пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.
З аналізу наведених норм вбачається, що підставою для формування податкового кредиту звітного періоду є належним чином оформлена та у встановлені ПК України строки зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних податкова накладна. У свою чергу, у випадку несвоєчасної реєстрації податкової накладної, у покупця товарів/послуг виникає право на віднесення до складу податкового кредиту суми податку на додану вартість, визначеної у такій податковій накладній, виникає виключно у тому звітному податковому періоді, в якому зареєстровано податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 180 календарних днів з дати складення податкової накладної.
Відповідно до п.200.1 ст.200 ПК України сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Відповідно до п.200.2 ст.200 ПК України при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з п.200.1 ст.200, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки встановлені ПК України.
Згідно із п. 200.4 ст. 200 ПК України при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з п.200.1 ст.200, така сума:
а)враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до ПК України) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п. 200-1.3 ст. 200-1 ПК України на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу:
б)або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах, постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до п, 200-1.3 ст. 200-1 ПК України на момент отримання,- контролюючим органом податкової декларації на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з; інших платежів, що сплачуються до державного бюджету,
в)та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.
Відповідно до п.123.1 ст.123 ПК України, у разі якщо контролюючий орган самостійно визначає суми податкового зобов`язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або зменшення від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених пп.54.3.1, пп.54.3.2, пп.54.3.5, пп.54.3.6 п.54.3 ст.54 ПК України, тягне за собою накладення на платника податків штрафу у розмірі 25 відсотків суми нарахованого податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.
Як вбачається з матеріалів справи, за результатами камеральної перевірки податкової звітності з ПДВ ТОВ «Будівельна у компанія Еко-Буд» за квітень 2020 року, контролюючим органом встановлено відображення у податковій декларації з податку на додану вартість у рядку 10.1 «податковий кредит поточного звітного періоду» та додатку 5 податковий кредит на 703746,30 грн по податкових накладних зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації-08.05.2020 о 10 годині 04 хвилині.
Так, з позовної заяви позивача слідує, що між ТОВ «Будівельна у компанія Еко-Буд» та ТОВ "Максимус Інвест" 01.04.2020 укладено договір поставки №04/01-1. За фактом поставки товарів ТОВ "Максимус Інвест"виписано, а ТОВ «Будівельна у компанія Еко-Буд`отримано в особистому кабінеті платника податків податкові накладні №1 від 01.04.2020, №3 від 03.04.2020, №5 від 07.04.2020, №7 від 09.04.2020, №9 від 13.04.2020, №11 від 15.04.2020, які в свою чергу зареєстровані в ЄРПН -08.05.2020, що свідчить про порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Оскільки по податковим накладним виписаних ТОВ «Максимус Інвест» в квітні 2020 року, присутній факт порушення реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, тому періодом віднесення їх до податкового кредиту ТОВ «Будівельна компанія Еко-Буд» мав стати травень 2020 року.
Щодо визнання протиправною та скасування податкової вимоги №171724-54 від 29.09.2020, то суд зважає на наступне.
За приписами п.36.1 ст.36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи (п.36.5 ст.36 ПК України).
Згідно з п.п. 59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Отже, з огляду на наявність у позивача несплаченої заборгованості, вимога є правомірною.
Згідно з частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи наведене та встановлені обставини, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
Керуючись статтями 2, 4, 9, 77, 90, 139, 173, 183, 242-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Липа