Справа № 420/1276/21
Суддя: Завальнюк І.В.
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1276/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року Одеський окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Завальнюка І.В.,

при секретарі Дівинець А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправними та скасування висновку, розпорядження, наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вказаним адміністративним позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році, затверджений наказом Директора Національного антикорупційного бюро України № 171-А від 23.12.2020 в частині, що стосується детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ Національного антикорупційного бюро України № 171-А від 23.12.2020 «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державної службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році» в частині, що стосується детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати розпорядження Директора Національного антикорупційного бюро України № 2109-р від 24.12.2020 про припинення державної служби та звільнення ОСОБА_1 31.12.2020 з посади детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України; поновити позивача на посаді детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України або на рівнозначній посаді з 01.01.2021; стягнути з відповідача на корить позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу до дня поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що з 14.07.17 по 31.12.20 він проходив службу в Національному антикорупційному бюро України на посаді детектива відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБУ. Спірним розпорядженням від 24.12.20 № 2109-р припинено державну службу та звільнено позивача з посади у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності у 2020 році, - за п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу». Підставою для видання спірного розпорядження слугував висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджений наказом Директора «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році» від 23.12.20 № 171-А. Так, в ході оцінювання безпосереднім керівництвом позивача сформовано негативний висновок і за результатами оцінювання чотирьох завдань середній арифметичний бал склав 2,25. В обґрунтування загальної оцінки зазначено, що завдання виконане, але з порушенням строку виконання та / або із залученням до виконання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність. Однак протягом 2020 р. позивачем виконано всі завдання та поточну роботу в межах наданих доручень. Протягом 2020 р. керівництвом, у т.ч. безпосереднім, кримінальні провадження не вивчалися, вказівок у них не надавалося. Вся робота проводилася фактично самостійно та ініціативно, у т.ч. перебування у судових засіданнях ВАКС (відрядження) та проведення НСРД. Крім того, прокурорами САП у вказаних кримінальних провадженнях порушень кримінального процесуального законодавства не зафіксовано. У кримінальних провадження інших детективів вказівки та доручення старших групи позивачем виконувалися на належному рівні, у т.ч. ініціативно із здобуттям вагомої оперативно-значимої інформації. Протягом 2020 р. позивачем налагоджене конфіденційне співробітництво з рядом осіб, які надавали оперативно значиму інформацію у кримінальних провадженнях інших підрозділів. Така робота по пошуку осіб проводилася постійно. Протягом 2020 р. позивачем не порушені строки, передбачені КПК України та Законом України «Про звернення громадян». При проведенні оцінювання результаті службової діяльності за 2020 р. було порушено порядок і критерії оцінювання, визначені Типовим порядком проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затверджених постановою КМУ від 23.08.17 № 640. Як наслідок, протиправний висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців НАБУ, які займають посади державної служби категорії «Б», «В» у 2020 р. в частині позивача було покладено в основу рішення щодо звільнення останнього із займаної посади, що на його думку свідчить про його протиправність. При цьому, на підставі наказу № 94-А від 09.09.20 проводилося службове розслідування фактів можливих порушень етичних норм, вимог законодавства щодо декларування майна, доходів, витрат і зобов`язань фінансового характеру, використання службового майна у власних інтересах, неналежного використання коштів для прихованої діяльності, неефективної організації здійснення досудових розслідувань та оперативно-розшукової діяльності, а також неналежного виконання посадових обов`язків та внутрішніх нормативних актів Національного бюро працівниками Другого відділу детективів Четвертого підрозділу Головного підрозділу детективів Національного бюро. Під час зазначеного службового розслідування позивачем надавалося пояснення про факти, що стосувалися старшого детектива керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_2 . У листопаді 2020 р. ОСОБА_2 був ознайомлений з матеріалами розслідування, де також містилося зазначене пояснення, у зв`язку із чим ОСОБА_2 не мав права оцінювати діяльність ОСОБА_1 , так як оцінка, на переконання позивача, ґрунтувалася на емоціях останнього та фактично відбувалася в умовах конфлікту інтересів. У зв`язку із цим 04.12.20 старшим детективом керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро Ковтуном Р.А. на ім`я т.в.о. Директора Національного бурю подано службову запису, у якій повідомлялось про можливий конфлікт інтересів з підпорядкованими йому детективами, оскільки вони, на його погляд, є авторами анонімного звернення, що стало підставою для видання наказу від 09.09.20 № 94-А про проведення службового розслідування.

Ухвалою судді від 10.02.21 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; ухвалено справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 17.05.21 в задоволенні клопотання позивача та його представника про поновлення строку звернення до суду із даними вимогами відмовлено та залишено адміністративний позов без розгляду.

Постановою 5ААС від 27.07.21 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року скасовано та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

05.08.21 зазначена справа надійшла до Одеського окружного адміністративного суду і в результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим у справі призначено суддю Завальнюка І.В.

Ухвалою судді від 09.08.21 справу № 420/1276/21 прийнято та продовжено її розгляд за правилами загального позовного провадження.

09.03.21 від Національного антикорупційного бюро України надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно до якого відповідач позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зазначивши, що завдання, передбачені ст. 2 КПК України та завдання оперативно-розшукової діяльності, передбачені ст. 1 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» не можуть вважатися виконаними позивачем позитивно. Крім того, під час виконання завдання з розвитку особистих компетенцій для отримання оцінки 4 (чотири) працівник повинен вносити пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення, удосконалення службової діяльності. Протягом 2020 року пропозицій від детектива не надходили. Також, протягом 2020 року пропозиції під час розгляду звернень, запитів, службової кореспонденції та виконанні доручень керівництва від позивача до керівництва не надходили. Відповідач зазначив, що керівником другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_2 були затверджені результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 р. ОСОБА_1 з виставленою негативною оцінкою, які затверджені 18.12.20 керівником Головного підрозділу детективів Національного бюро Калужинським А.В.

22.03.21 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якого позивачем належним чином виконувалися обов`язки щодо кримінальних проваджень, які знаходилися в його провадженні. При цьому жодним з 13 детективів відділу не складено обвинувальних актів або клопотань про звільнення особи від кримінальної відповідальності та про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру. Фактично відповідач ставить в провину позивачу дотримання приписів КПК України у формі неприйняття процесуальних рішень, які віднесені до повноважень іншої посадової особи прокурора.

30.03.21 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення що стосуються стану досудового розслідування кримінальних проваджень, які перебували у провадженні позивача.

19.04.21 від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь сторони позивача, відповідно до яких позивачем невірно сприйнята інформація та зроблені математичні розрахунки статистичних даних та показників ефективності роботи, не враховано, що у штаті Другого відділу детективів, який складає 13 осіб, - дві посади займають старший детектив керівник відділу та старший детектив заступник керівника відділу, які згідно з Положенням про Головний підрозділ детективів виконують повноваження керівників органу досудового розслідування та здійснюють функції з організації досудового розслідування та функціонування відділу. Кримінальні провадження, що розслідуються детективами НАБУ, мають різний ступінь складності та відповідно різні обсяг та специфіку процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування. Окремі детективи вказаного підрозділу протягом 2020 р. тривалий час були залучені до складу слідчих груп у кримінальних провадження особливої та виняткової складності,у т.ч. тих, які розслідуються іншими підрозділами. Кримінальні провадження, з числа зазначених раніше, у яких старшим слідчої групи був визначений позивач, відносяться до проваджень невеликої складності, та не потребували проведення значних обсягів роботи для прийняття процесуальних рішень. У ході досудового слідства кримінальних проваджень, у яких детективами прийнято рішення про їх закриття, перелік та складність виконаних слідчих дій та процесуальних рішень, з огляду на категорії даних кримінальних проваджень та їх складність, не дають підстав вважати про належне виконання покладених на позивача службових обов`язків та завдань. Навіть співставлення фактично затраченого ним часу на проведення слідчих дій вказує на системну триваючу бездіяльність та несумлінне ставлення до службових обов`язків. Факт відсутності виявлених позивачем кримінальних правопорушень, підслідних НАБУ, свідчить саме про самоусунення від здійснення покладених на нього службових завдань та обов`язків.

Ухвалою суду від 18.08.21 визнано поважними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду позивача з даними вимогами.

Ухвалою суду від 02.09.21 закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали у повному обсязі з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у заявах по суті справи.

Вислухавши пояснення учасників справи та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість адміністративного позову та відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне. Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 14.07.2017 по 31.12.20 проходив службу у Національному антикорупційному бюро України на посаді детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України.

Наказом т.в.о. директора НАБУ № 114 від 01.10.20 наказано провести оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України, які займають посади державної служби категорії «А», «Б» і «В» у 2020 р.

24.12.19 старшим детективом керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_2 затверджено Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» та «В» на 2020 рік ОСОБА_1 . Того ж дня Завдання погоджені керівником Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів національного бюро ОСОБА_3 , а 25.12.2019 ОСОБА_1 ознайомився із Завданнями.

17.12.20 ОСОБА_1 подано звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників 2020 році і в цей же день в Національному бюро проведено нараду Головного підрозділу детективів щодо оцінювання результатів службової діяльності працівників Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективі за участі керівника Головного підрозділу детективів, заступника керівника Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів, старшого детектива керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів та детективів цього відділу, в тому числі ОСОБА_1 , за результатами якої складено протокол від 17.12.20.

18.12.20 старшим детективом Керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_2 були затверджені результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 р. ОСОБА_1 з виставленою негативною оцінкою, які цього ж дня затверджені Керівником Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_4 .

За результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 р., ОСОБА_1 набрав середній бал 2,25.

Зокрема, у 2 бали оцінено завдання № 1 «Здійснення ефективного слідства у доручених для розслідування кримінальних провадженнях» (завдання виконано, але із залученням до виконання допомоги інших (під час виконання завдання державний службовець проявив низьку ініціативність)); у 3 бали оцінено завдання № 2 «Розгляд повідомлень про кримінальне правопорушення, звернень, інформаційних та інших запитів фізичних і юридичних осіб» (завдання виконано своєчасно, результат якого можна повною мірою використати у роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки); у 1 бал оцінено завдання № 3 «Здійснення заходів на самостійне виявлення, викриття і припинення злочинів» (завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання державний службовець підійшов формально, або в роботі порушено вимоги правил етичної поведінки); у 3 бали оцінено завдання № 4 «Розвиток компетенції зі здійснення досудового розслідування та ОРД в частині володіння навичками кваліфікації та методиками досудового розслідування злочинів, підслідних Бюро» (завдання виконано своєчасно, результат якого можна повною мірою використати у роботі).

Службовою запискою Відділу по роботі з персоналом від 21.12.20 № 17/27449-01 повідомлено Директора НАБУ стосовно необхідності прийняття рішення про затвердження висновку з негативною оцінкою або припинення процедури оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 .

Наказом Директора НАБУ від 23.12.2020 № 171-А затверджено висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році, відповідно до якого зокрема, детектив Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_1 (№ 187) отримав негативну оцінку.

На підставі вищезазначеного наказу від 23.12.2020 № 171-А, розпорядженням Директора Національного антикорупційного бюро України від 24.12.20 № 2109-р припинено державну службу та звільнено ОСОБА_1 з 31.12.20 з посади детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України, у зв`язку з отриманням негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності 2020 р., за п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу».

Не погодившись із результатами оцінювання результатів службової діяльності та подальшим звільненням, позивач звернувся зі скаргою на висновок щодо оцінювання результатів оцінювання службової діяльності, проте листом НАБУ від 05.02.21 № 01-188/3711 в задоволенні скарги відмовлено, що зумовило позивача звернутися за судовим захистом із даним позовом.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність наданих сторонами доказів, а також достатність та взаємний зв`язок у їх сукупності, суд вважає позовні вимоги не підлягаючими задоволенню у зв`язку з наступним.

З огляду на матеріали справи, під час проведення наради обговорено результати службової діяльності, в ході чого виявлено, що ОСОБА_1 не забезпечено швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних проваджень; не прийнято заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, які вчинили кримінальні правопорушення; не складено жодного повідомлення про підозру; за кримінальними провадженнями, що знаходилися у ОСОБА_1 на досудовому розслідуванні, не складалися клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності, обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; в результаті пошуку і фіксації фактичних даних про протиправні діяння окремих осіб та груп, відповідальність за які передбачена КК України, з метою припинення правопорушень та в інтересах кримінального судочинства не отримано жодної інформації, що стала підставою для заведення оперативно-розшукових справ або внесення відомостей до ЄРДР.

Таким чином, завдання, передбачені ст. 2 КПК України та завдання оперативно-розшукової діяльності, передбачені ст. 1 Закону України «Про оперативно-розшукову діяльність» не можуть вважатися виконаними позитивно. Крім того, під час виконання завдання з розвитку особистих компетенцій для оцінки отримання оцінки 4 (чотири) працівник повинен вносити пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення, удосконалення службової діяльності, проте протягом 2020 р. пропозицій від ОСОБА_1 не надходили. Також протягом 2020 р. пропозицій під час розгляду звернень, запитів, службової кореспонденції та виконанні доручень керівництва від ОСОБА_1 до керівництва не надходили.

Підтвердженням вищевикладеного є службова записка Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділ детективів від 01.03.2021 № 04/5051-10 та долучена довідка у кримінальних провадження, досудове розслідування в яких проводилися детективом Другого відділу детективів Четвертого відділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_1 , у якій зазначено наступні відомості.

Щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000905 від 29.12.2017 за ч. 1 ст. 364 КК України.

На виконання ухвали Приморського районного суду м. Одеси від 19.12.2017 у справі № 522/23156/17 за наслідками розгляду заяви ОСОБА_5 детективом Національного бюро Другого відділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро Шаповаленком А.В. 29.12.2017 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості під № 0000905 за фактом зловживання службовим становищем ОСОБА_6 за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

29.12.2017 т.в.п. керівником Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро ОСОБА_7 ОСОБА_1 доручено провести досудове розслідування по указаному кримінальному провадженню.

У ході досудового слідства по указаному кримінальному провадженню ОСОБА_1 виконано наступні слідчі дії: 18.01.2018 допитано як свідка заявника - ОСОБА_5 щодо обставин, :адених у його заяві про вчинення злочину;; 15.05.2019 допитано як свідка ОСОБА_8 ; 06.12.2019 допитано як свідка ОСОБА_9 ; 26.12.2019 допитано як свідка ОСОБА_10 ; 17.01.2020 допитано як свідка ОСОБА_11 ..

08.02.18 детективом ОСОБА_1 винесено постанову про зміну правової кваліфікації злочину у даному кримінальному провадженні зі ст. 364 КК України на 367 КК України, тобто службову недбалість та матеріали кримінального провадження скеровано процесуальному керівнику для вирішення питання щодо зміни підслідності.

Проте 14.02.2018 прокурором у кримінальному провадженні винесено постанову про скасування постанови про зміну кваліфікації у кримінальному провадженні, з мотивів невідповідності її вимогам закону.

Винесення даної постанови ОСОБА_1 свідчить про те, що останній всупереч вимогам ч.2 ст.9 КПК України не забезпечив всебічного, повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження.

30.03.18 детективом ОСОБА_1 винесено постанову про закриття кримінального провадження за ч. 1 ст. 364 КК України у зв`язку з відсутністю складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Згідно ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва Сеніна В.Ю. від 18.02.19 (справа № 760/11983/18) постанову детектива ОСОБА_1 від 30.03.18 про закриття кримінального провадження № 0000905 скасовано та відновлено досудове розслідування у даному кримінальному провадженні.

30.10.19 детективом ОСОБА_1 на підставі ухвали Вищого антикорупційного суду від 25.10.2019 (справа № 991/930/19) за зверненням ОСОБА_5 розпочато досудове слідство у кримінальному провадженні № 0000960 за ч. 1 ст. 364 КК України.

26.12.2019 начальником відділу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури винесено № 0000905 постанову про об`єднання матеріалів кримінальних проваджень № 0000905 та 0000960 в одне провадження за № 0000905.

23.01.2019 на виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 12.12.2018 у справі № 760/21859/18 за результатами розгляду заяви ОСОБА_5 ОСОБА_12 внесені відомості до ЄРДР під № 0000067 за фактом заволодіння майном заявника у вигляді його нерухомого майна за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Згідно постанови про визначення слідчої групи від 23.01.2019, старшим слідчої групи, який керуватиме діями інших детективів визначено детектива Шаповаленка А.В.

У ході досудового слідства по указаному кримінальному провадженню ОСОБА_1 виконано наступні слідчі дії: 19.03.2019 допитано як свідка ОСОБА_5 щодо обставин, викладених у його заяві про вчинення злочину; 19.03.2019 скеровано запит про надання інформації до Одеської міської ради; 20.03.2019 проведено додатковий допит свідка ОСОБА_5 щодо обставин, викладених у його заяві про вчинення злочину; 25.11.2019 допитано як свідка ОСОБА_5 : 26.04.2019 матеріали кримінального провадження № 0000067 приєднано до матеріалів кримінального провадження № 0000905.

15.05.19 детективом ОСОБА_1 винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000905 за відсутністю складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

22.10.19 указана постанова детектива ОСОБА_1 слідчим суддею Вищого антикорупційного суду скасована через її немотивованість належним чином та невідповідність вимогам КПК України.

20.01.20 детективом ОСОБА_1 винесено постанову про закриття кримінального провадження № 0000905 за відсутністю складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України.

Щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000961 від 30.10.19 за ч. 1 ст. 368 КК України зазначено, що на виконання ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 07.05.19 (справа № 760/5157/19) за зверненням ОСОБА_13 від 15.03.2019 до ЄРДР внесено відомості під № 0000961 від 30.10.2019 за фактом протиправний дій службових осіб судової гілки влади, органів прокуратури та Національної поліції за ознаками злочину, передбаченого ст. 368 КК України.

За дорученням старшого детектива заступника керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро Гращенкова О.В. детективом Шаповаленком А.В. 30.10.19 розпочато досудове розслідування у даному кримінальному провадженні.

Так, упродовж 2020 р. по даному кримінальному провадженню детективом ОСОБА_1 виконані наступні слідчо-процесульні дії: 02.01.20 складено прокол огляду інформації, розміщеної на веб-ресурсі ЄДРСР; 11.01.20 винесено постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із відсутністю події злочину.

Щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадження № 0001214 від 19.12.18 за ч. 1 ст. 386 КК України зазначено, що на виконання ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 06.12.18 (справа № 760/29483/18) за заявою ПрАТ «Укрпрофоздоровниця» до ЄРДР внесені відомості за № 0001214 від 19.12.18 за фактом зловживання службовим становищем депутатами та службовими особами Одеської міської ради при відведенні земельної ділянки на користь ТОВ «Будлайф Інвест» за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Проведення досудового слідства у даному кримінальному провадженні доручено детективу ОСОБА_1 , яким упродовж 2020 р. лише 30.01.20 винесено постанову про закриття кримінального провадження у зв`язку із відсутністю події злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 284 КК України.

Щодо стану досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000481 від 28.07.20 за ч. 1 ст. 368 КК України зазначено, що на виконання ухвали слідчого судді ВАКС від 16.07.20 (справа № 991/5242/20) за заявою ОСОБА_14 до ЄРДР внесені відомості за № 0000481 від 28.07.20 за фактом отримання неправомірної вигоди суддями за ознаками складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України.

За дорученням старшого детектива заступника керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ГПД НАБУ Гращенкова О.В. від 28.07.20 детективом ОСОБА_1 розпочато слідство у даному кримінальному провадженні.

Так, перша слідча дія детективом ОСОБА_1 виконана лише через три місяці після початку досудового розслідування, а саме 15.10.20 детектив допитав як свідка заявника щодо обставин кримінального правопорушення; 16.10.20 детектив ОСОБА_1 склав протокол огляду за наслідками перегляду інформації в ЄДРСР; 19.10.20 допитано як свідків, шляхом задавання лише одного питання про факт отримання неправомірної вигоди, наступних суддів: Стас Л.В., Турецьку І.О., Шеметенко Л.П. Також 19.10.20 детективом винесено постанову про закриття кримінального провадження. Кількість, послідовність та своєчасність проведених ОСОБА_1 слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні свідчить про недотримання ним вимог ст. ст. 28, 40 КПК України в частині обов`язку виконання процесуальних дій або процесуальних рішень слідчим в розумні строки.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 3 ст. 44 Закону України «Про державну службу», результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

Приписами ч. ч. 4, 5 ст. 44 Закону України «Про державну службу» передбачено, що державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

Відповідно до ч. 6 ст. 44 Закону України «Про державну службу», у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

Приписами ч. ч. 7, 8 ст. 44 Закону України «Про державну службу» передбачено, що висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону.

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи.

Відповідно до ч. 11 ст. 44 Закону України «Про державну службу», порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

Статтею 11 Закону України «Про державну службу» передбачено, що у разі порушення наданих цим Законом прав або виникнення перешкод у реалізації таких прав державний службовець у місячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про це, може подати керівнику державної служби скаргу із зазначенням фактів порушення його прав або перешкод у їх реалізації.

У скарзі державний службовець може вимагати від керівника державної служби утворення комісії для перевірки викладених у скарзі фактів.

Керівник державної служби зобов`язаний не пізніше 20 календарних днів з дня отримання скарги надати державному службовцю обґрунтовану письмову відповідь (рішення).

У разі неотримання в установлений частиною третьою цієї статті строк обґрунтованої відповіді на скаргу або незгоди з відповіддю керівника державної служби державний службовець може звернутися із відповідною скаргою до суду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу», підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є: отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України № 640 від 23.08.2017 затверджено Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання). Дія цього Типового порядку поширюється на державних службовців, які займають посади державної служби категорій А, Б і В (далі Типовий порядок № 640).

Відповідно до п. п. 2, 3, 7, 9, 12, 13, Типового порядку № 640, метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.

Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

Оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Приписами п. 14 Типового порядку № 640 передбачено, що визначення результатів виконання завдань, затвердження висновку не проводиться, якщо на дату прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань державний службовець: працює на займаній посаді у звітному році з визначеними йому завданнями менше трьох місяців; перебуває у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, без збереження заробітної плати відповідно до пунктів 3 і 18 частини першої статті 25 Закону України Про відпустки; відсутній на службі у зв`язку з призовом на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або прийняттям на військову службу за контрактом, зокрема шляхом укладення нового контракту на проходження військової служби, під час дії особливого періоду; відсутній на службі у зв`язку з проходженням спеціальної підготовки кандидатами на посаду судді відповідно до статті 77 Закону України Про судоустрій і статус суддів; відсторонений від виконання посадових обов`язків (повноважень) у порядку, визначеному законом.

Згідно з п. 16 Типового порядку № 640, висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, ознайомлює відповідного державного службовця із затвердженим висновком у порядку, визначеному Законом України Про державну службу.

Згідно з п. 34 Типового порядку № 640, завдання і ключові показники після їх обговорення з державним службовцем визначаються такими особами: державним службовцям, які займають інші посади державної служби категорій Б і В, - безпосереднім керівником за погодженням з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності).

Відповідно до п. 37 Типового порядку № 640, для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, оціночну співбесіду.

У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії Б або В, або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Згідно з п. 38 Тимчасового порядку № 640, перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії Б або В, заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.

У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Приписами п. 39 Тимчасового порядку № 640 передбачено, що після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

Згідно з п. п. 40, 41 Тимчасового порядку № 640, безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії Б або В, за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця.

У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій Б і В, в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Згідно з п. п. 47-49 Типового порядку № 640, у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій Б або В, здійснюється відповідно до статті 11 Закону України Про державну службу.

У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.

Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

Вирішуючи спір, суд враховує, що з огляду на встановлені вище обставини та вимоги законодавства, відповідач під час проведення оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 керувався вимогами чинного законодавства та процедура проведення оцінювання відповідачем не порушувалася.

Щодо безпосередньо надання оцінки результатів службової діяльності позивача, а саме негативна оцінка таких результатів, суд при вирішенні справи виходить з наступного.

З метою належної організації виконання Типового порядку наказом Національного агентства України з питань державної служби від 27 листопада 2017 року № 237 затверджено Методичні рекомендації щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» (далі - Методичні рекомендації), які пропонується застосовувати під час щорічного визначення та періодичного перегляду завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В».

Відповідно до пунктів 2 та 3 Розділу ІІ Методичних рекомендацій кожне завдання державного службовця рекомендується безпосередньо пов`язувати із стратегічними цілями, пріоритетними завданнями структурного підрозділу та в цілому державного органу, в якому працює державний службовець, з урахуванням обов`язків, прав, повноважень, відповідальності, що покладаються на державного службовця визначених у його посадовій інструкції, а також у положенні про відповідний структурний підрозділ, положенні про державний орган. Завдання та ключові показники рекомендується розробляти на основі ретельного аналізу пріоритетів, стратегічних цілей, які визначені для державного органу у стратегічних документах державного та регіонального рівня, з урахуванням компетенції відповідного структурного підрозділу, в якому працює державний службовець.

При визначенні кількості таких завдань рекомендовано враховувати: зміст, кількість пріоритетних завдань визначених для структурного підрозділу, в якому працює державний службовець; обов`язки, права, повноваження, відповідальність, що покладені на державного службовця; період, який працює на відповідній посаді державний службовець; зміст роботи, яку виконує державний службовець, окремі повноваження (функції) можуть бути або ідентичними для декількох державних службовців, або перетинатися. Завдання кожного державного службовця рекомендується пов`язувати із пріоритетами структурного підрозділу та стратегією/пріоритетами діяльності відповідного державного органу (пункт 2 Розділу ІІІ Методичних рекомендацій).

Визначаючи завдання для позивача, керівник Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України виходив з завдання Національного бюро, яким є протидія кримінальним корупційним правопорушенням, які вчинені вищими посадовими особами, уповноваженими на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та становлять загрозу національній безпеці, а також вжиття інших передбачених законом заходів щодо протидії корупції.

Кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державного службовця, було визначено у ключових показниках результативності завдань. Згідно обґрунтування оцінки «Завдання виконане, але із порушеннями строку виконання та / або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність)».

З огляду на матеріали справи, у 2 бали оцінено завдання № 1 «Здійснення ефективного слідства у доручених для розслідування кримінальних провадженнях» (завдання виконано, але із залученням до виконання допомоги інших (під час виконання завдання державний службовець проявив низьку ініціативність)).

У розділі «Досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості» зазначено: 1) вжито вичерпних заходів у формі організації і проведення слідчих (процесуальних) дій для забезпечення збору допустимих та належних доказів та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності з урахуванням вимог ст. ст. 91, 276, 283 КПК України, у кримінальних провадження, що розслідуються самостійно або у складі групи слідчих; 2) проведено необхідні слідчі (процесуальні) дії та прийняті законні рішення про закінчення досудового розслідування, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 283 КПК України у кримінальних провадженнях, що розслідуються самостійно або у складі групи слідчих; 3) вжито вичерпних заходів у формі організації і проведення слідчих (процесуальних) дій для збору доказів, достатніх для прийняття прокурором рішення, передбаченого п. 2/3 ч. 2 ст. 283 КПК України у кримінальних провадженнях; 4) організовано і проведено слідчі (процесуальні) дії для забезпечення збору допустимих та належних доказів щодо обставин, визначених ст. 91 КПК України, у кримінальних провадженнях, що розслідуються самостійно / у складі групи слідчих або відповідно до ст. ст. 40, 41 КПК України; 5) вжито ефективні заходи для забезпечення відшкодування збитків завданих у наслідок злочину, а також можливої конфіскації та спеціальної конфіскації у кримінальних провадженнях, що розслідуються самостійно / у складі групи слідчих або відповідно до ст. ст. 40, 41 КПК України; 6) дотримано розумних строків досудового розслідування.

У 3 бали оцінено завдання № 2 «Розгляд повідомлень про кримінальне правопорушення, звернень, інформаційних та інших запитів фізичних і юридичних осіб» (завдання виконано своєчасно, результат якого можна повною мірою використати у роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки).

В розділі «Досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості» зазначено: 1) своєчасно та повно розглянуті звернення / клопотання / службову кореспонденцію; 2) своєчасно та повно виконані доручення керівника.

У 1 бал оцінено завдання № 3 «Здійснення заходів на самостійне виявлення, викриття і припинення злочинів» (завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання державний службовець підійшов формально, або в роботі порушено вимоги правил етичної поведінки).

В розділі «Досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості» зазначено: 1) самостійно виявлено інформацію, що може свідчити про підготовку до вчинення або вчинення злочину, її перевірено та розпочато на її підставі досудове розслідування або оперативно-розшукову діяльність; 2) залучено до співробітництва фізичних осіб, які надають допомогу в попередженні, виявленні, припиненні і розслідуванні кримінальних правопорушень, дотримуючись умов добровільності та конфіденційності; 3) самостійно виявлено оперативно значиму інформацію, яка необхідна для здійснення завдань НАБУ; 4) здійснено моніторинг стану та розвитку оперативної обстановки на території забезпечення.

У 3 бали оцінено завдання № 4 «Розвиток компетенції зі здійснення досудового розслідування та ОРД в частині володіння навичками кваліфікації та методиками досудового розслідування злочинів, підслідних Бюро» (Завдання виконано своєчасно, результат якого можна повною мірою використати у роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки).

В розділі «Досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості» зазначено: Розвиток компетенції зі здійснення досудового розслідування та ОРД в частині володіння навичками кваліфікації та методиками досудового розслідування злочинів, підслідних Бюро, а саме привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання владою або службовим становищем (ст. 191 КПК України). Пройдено навчання, самонавчання; застосовано здобуті знання у повсякденній діяльності.

Відповідно до додатку 4 «Критерії виставлення балів» Порядку оцінювання:

оцінка « 1» визначає, що завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи держаний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

оцінка « 2» визначає, що завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

оцінка « 3» визначає, що завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки.

На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку, що проведення оцінювання позивача, виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування проведено відповідачем у відповідності до критеріїв визначення балів згідно з додатком 4 Порядку оцінювання. Так, позивачем не надано до матеріалів справи доказів протиправності винесеного висновку щодо оцінювання результатів виконання завдань державним службовцем, також не надано належних та допустимих доказів щодо спростування результатів оцінювання, у тому числі і щодо необґрунтованості виставлених балів.

Натомість, правова позиція позивача зводиться до власної позитивної оцінки результатів своєї діяльності, що є суто суб`єктивним параметром в спірних правовідносинах та не може бути самостійним джерелом доказової бази. Водночас, така самостійна оцінка підконтрольного суб`єкта не може бути об`єктивною, адже є фактично продовженням процесів оцінюваної діяльності. В той же час, оцінка керівництвом результатів діяльності позивача не вбачається однобічною, позбавленою ґрунтовності чи упередженою. Так, під час оцінювання враховано факти, як-то скасування прокурором у кримінальному провадженні постанови детектива про зміну кваліфікації у кримінальному провадженні; скасування слідчим суддею або ВАКС постанов детектива про закриття кримінальних проваджень, що є преюдиційними обставинами в оцінці процесуальних рішень детектива; тривала бездіяльність детектива в досудових розслідуваннях, яка полягала у нездійсненні місяцями жодних слідчих дій, та ін.

Наведені відповідачем ключові підстави для негативної оцінки результатів службової діяльності позивача без перебільшення свідчать про створення детективом ситуацій правової невизначеності як для учасників кримінальних проваджень, так і прямо йде врозріз з принципами законності та дотримання розумних строків в кримінальних провадженнях тощо.

В ході досудового слідства кримінальних проваджень, у яких детективом прийнято рішення про їх закриття, перелік та складність виконаних слідчих дій та процесуальних рішень, з огляду на категорію даних кримінальних проваджень та їх складність, не дають підстав вважати належним виконання позивачем покладених на нього службових обов`язків та завдань. Співставлення фактично затраченого детективом часу на проведення слідчих дій свідчить на системну триваючу бездіяльність та несумлінне ставлення до службових обов`язків.

Водночас, не заслуговують на увагу посилання сторони позивача на проведений самостійно позивачем аналіз статистичної інформації, наведеної в листі Національного бюро від 09.03.2021 № 11-252/7339, зокрема про те, що середня кількість кримінальних проваджень у разі рівномірного навантаження детективів відділу складає 7 справ на одного працівника (91 справа / 13 детективів), тоді як в провадженні позивача протягом 2020 р. перебувало 12 кримінальних проваджень; з 27 кримінальних проваджень завершено позивачем 5.

Так, проведений аналіз не враховує, що з тринадцяти посад дві посади є керівними, які виконують функції з організації досудового розслідування та функціонування відділу. Крім цього, кримінальні провадження, що розслідуються детективами Національного бюро, мають різний ступінь складності та відповідно різні обсяг та специфіку процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування. Окремі детективи вказаного підрозділу протягом 2020 р. тривалий час були залучені до складу слідчих груп у кримінальних провадженнях особливої та виняткової складності, у т.ч. тих, які розслідуються іншими підрозділами. Водночас, кримінальні провадження з числа зазначених раніше, у яких старшим слідчої групи визначено позивача, відносяться до проваджень невеликої складності та не потребували проведення значних обсягів роботи для прийняття процесуальних рішень.

В той же час, 23.04.20 керівництвом Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Національного бюро проведено заслуховування оперативно-службової діяльності та підведення підсумків за результатами службової діяльності детективів відділу за січень-березень 2020 р.

Так, за наслідками заслуховування результатів службової діяльності позивача констатовано відсутність оперативної інформації щодо процесів, які відбуваються на об`єкті оперативного забезпечення, відсутність джерел оперативної інформації, які можуть надавати допомогу в попередженні, виявленні та розслідуванні кримінальних правопорушень на умовах добровільності та конфіденційності.

Однак, не зважаючи на вказані недоліки в своїй службовій діяльності, позивач потрібних висновків не зробив, а зазначена негативна тенденція мала місце упродовж всього 2020 року. Як наслідок, ОСОБА_1 не заведено жодної оперативно-розшукової справи упродовж 2020 року.

З іншого боку, аргументація позивача щодо заборони притягнення до кримінальної відповідальності невинуватих осіб, а також не надходження безпосередньо позивачеві відповідних заяв про вчинення злочину, жодним чином не спростовує бездіяльності щодо самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і подальшого забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.

При цьому, суд критично оцінює доводи сторони позивача щодо неможливості проведення оцінювання його діяльності безпосереднім керівником ОСОБА_2 через наявність конфлікту інтересів, з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч. ч. 1, 5 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов`язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Приписами п. 2 ч. 2 ст. 27 ЗУ «Про Національне антикорупційне бюро України» передбачено обов`язок підрозділу внутрішнього контролю Національного бюро зі здійснення контролю за дотриманням працівниками Національного бюро правил етичної поведінки, конфлікту інтересів, декларування майна, доходів, видатків та зобов`язань фінансового характеру.

Згідно з абзацом 1 пункту 8.2, пунктами 8.4, 8.5 розділу 8 Порядку здійснення контролю за дотриманням працівникам Національного антикорупційного бюро України законодавства про конфлікт інтересів, затвердженого наказом Директора Національного бюро від 14.06.2016 № 153, перевірку інформації про конфлікт інтересів у діяльності суб`єктів конфлікту інтересів здійснює Управління внутрішнього контролю.

Про результати розгляду повідомлень (інформації) щодо конфлікту інтересів Управління внутрішнього контролю інформує доповідною запискою Директора Національного бюро. У випадку встановлення фактів щодо наявності конфлікту інтересів у діяльності суб`єкта конфлікту інтересів та порушення ним вимог чинного законодавства щодо врегулювання конфлікту інтересів, Управлінню внутрішнього контролю перевіряє наявність підстав для притягнення такої особи до юридичної відповідальності.

Судом встановлено, що керівник Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_2 звернувся до т.в.п. Директора Національного антикорупційного бюро України із службовою запискою від 04.12.2020 № 04/25939-02 щодо можливої наявності ознак потенційного чи реального конфлікту інтересів під час проведення щорічного оцінювання результатів службової діяльності державних службовців - детективів Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро.

ОСОБА_2 зазначив про наявність анонімного звернення, на підставі якого стосовно нього проводилося службове розслідування згідно з наказом Директора Національного бюро № 94-А від 08.09.2020. На думку старшого детектива - керівника відділу детективів ОСОБА_2 анонімне звернення «ймовірно направлене детективами Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного бюро». ОСОБА_2 виявив при ознайомленні з матеріалами службового розслідування в поясненнях, наданих детективами, «суперечливі данні, а в деяких таких, що містять неправдивий характер».

Згідно з доповідною запискою керівника Управління внутрішнього контролю Національного бюро ОСОБА_15 , за результатом розгляду повідомлення старшого детектива-керівника відділу детективів ОСОБА_2 не встановлено достатніх об`єктивних даних, що свідчать про наявність у нього потенційного чи реального конфлікту інтересів.

Суд зазначає, що невід`ємною складовою конфлікту інтересів є службові / представницькі повноваження та вплив (можливість впливу) приватного інтересу на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, вчинення / невчинення дій під час реалізації таких повноважень.

На думку суду, факт надання позивачем пояснень в рамках службового розслідування щодо безпосереднього керівника ОСОБА_2 , з якими останній не погодився, не є беззаперечним доказом наявності між позивачем та його безпосереднім керівником конфлікту інтересів.

Також суд наголошує на тому, що обов`язковою складовою конфлікту інтересів є можливість прийняття рішень, вчинення чи невчинення дій під час реалізації службових повноважень, які мають безпосередні прямі наслідки для особи, з якою виник конфлікт інтересів.

Разом з тим, ОСОБА_2 , будучи безпосереднім керівником ОСОБА_1 , результати виконання останнім завдань погоджував з керівником Головного підрозділу детективів Національного бюро України ОСОБА_4 . Під час наради, на якій виступив ОСОБА_1 з поясненнями щодо результатів своєї службової діяльності у 2020 році, заступник керівника Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів ОСОБА_7 зазначив, що вважає запропоновану ОСОБА_2 оцінку повністю обґрунтованою. Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців НАБУ у 2020 році затверджений Директором НАБУ.

При цьому, досліджені в ході даного судового процесу пояснення ОСОБА_1 , надані 18.09.2020 старшому детективу Управління внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_16 в ході службового розслідування, призначеного наказом № 94-А від 08.09.2020, свідчать про те, що позивачем на надавалися пояснення про негативні факти, що стосувалися старшого детектива керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 .

Так, на запитання «чи відомі Вам факти порушення ст. 8 Закону України «Про державну службу», Кодексу професійної етики працівника Національного бюро зі сторони старшого детектива керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 ?», «чи відомі Вам факти порушення старшим детективом керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 » п. 3 ч. 2 ст. 13 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» (працівнику заборонено використовувати Національне бюро, його працівників та майно у партійних, групових чи особистих інтересах)?», «чи відомі Вам факти неналежного використання коштів для здійснення прихованої діяльності старшим детективом - керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 ?» ОСОБА_1 відповів: «мені така інформація невідома».

Також на запитання «чи надавалися Вам (усно / письмово) старшим детективом - керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 організаційні вказівки та які саме щодо здійснення досудового розслідування? Що Ви можете повідомити про здійснення досудового розслідування по кримінальним провадженням?» ОСОБА_1 відповів: «мною здійснюється досудове розслідування у 8 кримінальних провадженнях. Вивчення вказаних проваджень ОСОБА_2 не здійснювалося. Письмових вказівок не надавалося. Під час досудового розслідування ОСОБА_2 спрямовує мене на встановлення оперативних контактів з особами, які проходять за кримінальним провадженням. Крім того, ОСОБА_2 наголошує на скорішому прийнятті рішень у кримінальних провадженнях».

На запитання «чи відомі Вам факти порушення старшим детективом керівником Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 Інструкції про порядок експлуатації транспортних засобів спеціалізованого призначення, інших технічних засобів для перевезення працівників у Національному антикорупційному бюро України, затвердженої наказом Директора Національного бюро від 25.06.2018 № 137?» ОСОБА_1 відповів: «дані факти мені невідомі».

Таким чином, суд визнає неспроможними посилання сторони позивача на те, що факт ознайомлення старшого детектива керівника Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів ОСОБА_2 в листопаді 2020 р. з матеріалами розслідування та зокрема з поясненнями ОСОБА_1 виключає можливість ОСОБА_2 брати участь в оцінці діяльності ОСОБА_1 , яка ґрунтувалася на емоціях та в умовах конфлікту інтересів. Адже надані ОСОБА_1 відповіді на запитання мають або нейтральний, або заперечний характер (щодо порушень) по суті поставлених питань, а тому не повинні викликати будь-які емоційні реакції у ОСОБА_2 , які б вплинули на його неупередженість відносно підлеглого детектива під час оцінювання результатів його діяльності.

Вищезазначені обставини у сукупності свідчать про об`єктивність виставленої позивачу оцінки за результатом оцінювання службової діяльності у 2020 році, у зв`язку із чим судом не встановлено достатніх підстав для визнання протиправними та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році, затвердженого наказом Директора Національного антикорупційного бюро України № 171-А від 23 грудня 2020 року, в частині, що стосується детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_1 , наказу Національного антикорупційного бюро України № 171-А від 23 грудня 2020 року «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців Національного антикорупційного бюро України у 2020 році» в частині, що стосується детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України Шаповаленка А.В., розпорядження Директора Національного антикорупційного бюро України № 2109-р від 24 грудня 2020 р.

Відповідно до п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України похідна позовна вимога це вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Відтак, не підлягають до задоволення й похідні позовні вимоги щодо поновлення позивача на посаді детектива Національного бюро Другого відділу детективів Четвертого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України або на рівнозначній посаді з 01.01.2021 та стягнення з відповідача на корить позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу до дня поновлення на посаді.

Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень, оскільки ключовим його завданням є здійснення правосуддя.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 мотивувальної частини Рішення КС України від 30.01.2003 р. N 3-рп/2003).

Оцінюючи правомірність дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При викладених вище обставинах, суд вважає, що відповідач, проводячи оцінювання результатів службової діяльності позивача у 2020 р., затверджуючи та в подальшому реалізуючи його результати, діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено) та з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, а тому оскаржувані дії та рішення повністю відповідають критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України.

Отже суд приходить до висновку про те, що заявлені в даному адміністративному позові позовні вимоги до задоволення не підлягають, оскільки є безпідставними та не ґрунтуються на приписах законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Судові витрати розподілити за правилами ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 139, 242-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Національного антикорупційного бюро України (03035, м. Київ, вул. Василя Сурикова, 3; ) про визнання протиправними та скасування висновку, розпорядження, наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст.255 КАС України.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 13.10.21.

Суддя І.В. Завальнюк