Справа № 540/1301/21
Суддя: Зуєва Л.Є.
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/1301/21
Головуючий в 1 інстанції: Попов В.Ф.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду

у складі: головуючої судді Зуєвої Л.Є.,

суддів: Коваля М.П., Кравця О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Каховського державного фахового коледжу на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 09 липня 2021 року у справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області до Каховського державного агротехнічного коледжу про вжиття заходів реагування під час здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності

ВСТАНОВИЛА:

У березні 2021 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про застосування заходів реагування у вигляді зупинення подальшої експлуатації будівель, приміщень та території відповідача за адресою: 72824, Херсонська обл., Каховський район, с. Коробки, вул. Каховська, 30 до повного усунення порушень вимог законодавства пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту шляхом заборони відповідачу використовувати будівлі, споруди та територію, окрім робіт, пов`язаних із усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, до повного усунення порушень.

В обґрунтування позову зазначалось, що за результатами перевірки стану виконання Каховським державним агротехнічним коледжем (КДАК) припису про усунення порушень вимог законодавства пожежної та техногенної безпеки, а також цивільного захисту, складено акт із зазначенням у ньому виявлених порушень вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки зі ступенем ризику високий. Наведений акт вручено відповідачу, який останнім не оскаржувався і заперечення не подавались. Позивач вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки зафіксовані порушення становлять небезпеку та загрозу життю і здоров`ю людей, а доказів їх усунення КДАК не надано.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 09 липня 2021 року, ухвалене в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження у м. Херсоні позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням, Каховський державний фаховий коледж надав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Доводами апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції не наведено норм права у відповідності до яких встановленні позивачем порушення є такими, що відносяться до високого ступеня ризику. Також, апелянт зазначає, що що суд не врахував доводи відповідача про отримання фінансування для забезпечення пожежної безпеки та про те, що у 2020 р. була проведена робота по організації установик системи пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу і протипожежного спостереження та було знайдено підряднка для рроіт, обумовлена ціна та визначено кошторис. Апелянт зазначає, що загалом заклад потребує 1500000 грн. для проведення заходів для усунення встановлених порушень. Апелянт звертає увагу, що суд першої інстанції не надав оцінку доводам про запровадження в країні карантину, у зв`язку з чим здобувачі освіти у період навчального року 2020/2021 у приміщенні закладу не знаходились та заклад працював дистанційно.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначається, що від відповідача на теперішній час не надходило на адресу ГУ ДСНС заяв на проведення позапланової перевірки, з метою підтвердити чи спростувати порушення викладені в Акті та встановлені Приписом. Зазначається, що Головне управління у даній справі є органом, який здійснює прогнозування імовірності виникнення надзвичайних ситуацій, визначає показники ризику та здійснює районування підвідомчій йому території щодо ризику виникнення надзвичайних ситуацій. Відповідач зазначає, що рішення суду є обгрунтованим, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, а тому скасуванню не підлягає.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Згідно з ч.1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено, що згідно з наказом ГУ ДСНС у Херсонській області від 23.03.2021 року № 96 проведена позапланова перевірка стану виконання припису № 89 від 14.08.2020 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки виданого за результатами попередньої перевірки приміщень, будівель та території КДАК () за адресою: 72824, Херсонська обл., Каховський район, с. Коробки, вул. Каховська, 30.

На проведення позапланової перевірки видано посвідчення провідному фахівцю відділу ЦЗ Каховського міськрайонного управління ГУ ДСНС України у Херсонській області від 24.03.2021 року № 70, примірник якого вручено керівнику КДАК 25.03.2021 року.

У період з 25.03.2021 р. до 26.03.2021 р. проведено позапланову перевірку Каховського державного агротехнічного коледжу за адресою: 72824, Херсонська обл., Каховський район, с. Коробки, вул. Каховська, 30 та 26.03.2021 р. складено акт № 55.

За змістом наведеного вище акта контролюючим органом виявлено такі порушення:

- не обладнано адміністративну будівлю, учбовий корпус, лабораторію, складські приміщення установкою автоматичної пожежної сигналізації;

- не укомплектовано усі пожежні крани пожежними рукавами, стволами та з`єднувальними головками;

- не оброблено дерев`яні конструкції будівель та споруд вогнезахисними сумішами;

- не проведено перевірку наявних пожежних кранів;

- не проведено перекатку наявних пожежних рукавів;

- не влаштовано евакуаційне освітлення в коридорах, сходових клітках на шляхах евакуації в гуртожитках;

- не підключені до кнопки пуску у пожежних кран-комплектах та не утримуються у справному стані пожежні насоси-підвищувачі внутрішнього протипожежного водопостачання учбового корпусу та лабораторного корпусу;

- не вивішено у примішеннях насосної станції загальну схему протипожежного водопостачання та схему обов`язки наосів. На кожній засувці і пожежному насосі підвищувачі інформацію про їх призначення. Розробити і вивісити інструкцію про порядок увімкнення насосів підвищувачів;

- не проводяться перевірки електрифікованих засувок не рідше двох азів на рік, а пожежних насосів щомісяця, й не утримуються у постійній готовності до експлуатації. Не перевіряється переведення пожежних насосів з основного на резервуарне електропостачання з реєстрацією результатів у журналі;

- не забезпечено ведення документації захисної споруди, у якій відображаються відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів тощо;

- не забезпечено черговий персонал гуртожитку, а також його мешканців засобами індивідуального захисту органів дихання для само рятування людей під час пожежі, для організації евакуації людей у разі виникнення пожежі.

Ступінь ризику виявлених порушень високий.

26.03.2021 року складено припис із строком виконання до 26.04.2021 року, примірник акта та припису направлений керівнику КДАК засобами поштового зв`язку.

Суд першої інстанції встановив, що відповідачем проведена позапланова перевірка не оскаржувалась, зауваження, пояснення відсутні; заперечення, клопотання не надавались.

Приймаючи рішення, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення позову.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Зазначеним вимогам процесуального закону рішення суду відповідає, а викладені у апеляційній скарзі доводи скаржника є неприйнятні з огляду на наступне.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Так, згідно ч. 1 ст. 1 Кодексу цивільного захисту України (далі КЦЗ України), цей Кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно ч. 2 ст. 64 КЦЗ України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно ч. 1 ст. 68 КЦЗ України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Частиною 2 вказаної статті встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно ч. 1 ст. 70 КЦЗ України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Частиною 2 вказаної статті встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Крім того, відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Херсонській області, яке затверджено наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 18.08.2014 року № 474 (у редакції наказу ДСНС України від 12 листопада 2018 року № 661) (далі Положення) ГУ ДСНС в Херсонській області є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Херсонській області, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно пп. 35 п. 4 Положення, ГУ ДСНС в Херсонській області відповідно до покладених на нього завдань на відповідній території складає складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Колегією суддів встановлено, що у межах спірних правовідносин Головне управління ДСНС в Херсонській області, як орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, за наслідком встановлення фактів порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей Каховським державним агротехнічним коледжем звернулось до адміністративного суду з позовом щодо застосування заходів реагування.

В даному випадку, аналізуючи вищевикладені положення КЦЗ України, а також Положення про Головне управління ДСНС в Херсонській області, колегія суддів зазначає, що позивач, як структурний підрозділ центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження відповідного органу.

Тому, Головне управління ДСНС в Херсонській області має право на звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

З іншого боку, з аналізу вищенаведених положень законодавства вбачається, що підставою для застосування заходів реагування є встановлення контролюючим органом порушень вимог законодавства сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В даному випадку, як встановлено судом першої інстанції, станом на момент судового розгляду даної справи, відповідачем не усунуто всіх виявленні контролюючим органом порушення, а тому судом зроблено правильний висновок про задоволення позовних вимог контролюючого органу.

Оскаржуючи рішення суду першої інстанції апелянтом не зазначається про усунення виявлених порушень, а також не спростовується встановлений контролюючим органом факт наявності останніх, апелянт лише зазначає про намір усунути порушення, які були встановлені під час перевірки та про отримання фінансування для забезпечення пожежної безпеки та про те, що у 2020 р. була проведена робота по організації установик системи пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу і протипожежного спостереження та було знайдено підряднка для рроіт, обумовлена ціна та визначено кошторис.

Щодо доводів апелянта про намір усунути порушення слід зазначити, що компетентним суб`єктом владних повноважень з питань існування загрози життю та/або здоров`ю людей при порушенні вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є саме посадові особи позивача.

Тому, належним та безперечним доказом усунення відповідачем порушень є відповідний Акт складений посадовими особами позивача за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Колегі суддів не приймає доводи апелянта про намір усунути порушення, оскільки укладення договорів про проведення робіт, зовсім не значить, що роботи будуть дійсно профінансовані, здійсненні, системи протипожежного захисту будуть змонтовані, та підключені на пульт цілодобового спостереження.

Також, судом встановлено, що Акт перевірки містиь конкретні порушення, та посилання на нормативні акти, які встановлюють норми і правила улаштування і утримання господарства, будівель, споруд і приміщень з метою недопущення виникнення пожеж та аварій, будь-яких скарг щодо проведення позапланового заходу, чи заперечень на Акт відповідач не подавав.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши доводи сторін суд апеляційної інстанції вважає встановлені порушення суттєвими, оскільки такі порушення можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

Слід зазначити, що відсутність системи пожежної сигналізації не дає змоги оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей.

Також, відсутність системи оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей не дає змоги вчасно сповістити людей, які перебувають у будівлі про пожежу та небезпечні її фактори (полум`я, продукти горіння). Все це створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів звертає увагу, що пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо може до неї призвести але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі або підвищують ризик розвитку пожеж. Тобто, виявленні порушення можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та/або до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

У контексті даного питання колегія суддів зазначає, що на момент розгляду даної справи виявлені позивачем порушення не усунуто та продовжує існувати загроза життю та здоров`ю людей.

Суд зазначає, що існування хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Щодо доводів апелянта про те що заклад працював у 2020/2021 році на дистанційному навчанні, а тому відсутні підстави для застосування таких заходів колегія суддів не приймає.

Матеріалами справи доведено, що під час перевірки виявлено ряд порушень законодавства із забезпечення пожежної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, тому в даному випадку не знаходження в деякі періоди учбового року здобувачів освіти в навчальному закладі не спростовують висновків суду про те, що відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Крім того слід зазначити про те, що введення карантиних обмежень в країні та робота учбового закладу протягом 2020/2021 навчального року на дистанційному навчанні не свідчить про те, що протягом 2021/2022 навчального року відповідач буде працювати у дистанційному режимі та не спростовує факту знаходження інших осіб під усього часу на зазначеному об`єкті, а саме викладачів та інших працівників.

Згідно вимог Кодексу цивільного захисту України Головне управління зобов`язане вимагати зупинення роботи об`єкта до повного усунення порушень техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту населення, які створюють загрозу людям.

Відповідно до частини 1 статті 3 Конвенції про права дитини, в усії діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Згідно частини 3 статті 3 Конвенції про права дитини, держави-учасниці забезпечують, щоб установи, служби і органи, відповідальні за піклування про дітей або їх захист, відповідали нормам, встановленим компетентними органами, зокрема, в галузі безпеки й охорони життя та здоров`я.

Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень, а застосований до скаржника захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки та не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Крім того, колегія суддів зазначає, що виявлені позивачем та зафіксовані актом перевірки порушення, на думку колегії суддів, є суттєвими та створюють небезпеку для працівників, учнів та відвідувачів навчального закладу, та згідно доводів позивача викладеними у відзиві відповідач на теперішній час не звертався до ГУ ДСНС у встановленому порядку із заявою про проведення позапланової перевірки, з метою підтвердити чи спростувати порушення викладені в Акті та встановлені Приписом, таких доказів відповідачем не надано і до суду апеляційної інстанції.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом щодо використання приміщення для проведення навчального процессу, тому зазначене, на думку суду, свідчить про співмірність заходу реагування, який просить вжити позивач за наслідками встановлення виявленних порушень.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ч.1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 262, 263, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Каховського державного фахового коледжу залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 09 липня 2021 року залишити без змін.

Відповідно до ст. 329 КАС України постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча суддя: Л.Є. Зуєва

Суддя: М.П. Коваль

Суддя: О.О. Кравець