Справа № 640/31053/20
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Єгорова Н.М. та Сорочка Є.О.,

за участю секретаря Бринюк Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Київської обласної ради, Лічильної комісії Київської обласної ради, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 (далі - позивач, ОСОБА_2 ) звернувся із позовною заявою до Київської обласної ради (далі - відповідач 1, Київоблрада), Лічильної комісії Київської обласної ради (далі - відповідач 2, Лічильна комісія), третя особа - ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ), в якому просив суд:

- визнати протиправними дії Лічильної комісії при організації обрання (голосування) голови Київської обласної ради VIIІ скликання 27.11.2020 в частині порушення таємниці голосування;

- визнати протиправним та скасувати рішення Лічильної комісії Київської обласної ради VIIІ скликання, оформлене протоколом № 4 від 27.11.2020 «Про засідання лічильної комісії Київської обласної ради VIIІ скликання»;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської обласної ради VIIІ скликання № 006-01-VIIІ від 27.11.2020 про внесення змін до рішення Київської обласної ради № 004-01- VIIІ від 25.11.2020 «Про затвердження форми бюлетенів для таємного голосування щодо обрання голови Київської обласної ради VIIІ скликання, першого заступника та заступника голови Київської обласної ради VIIІ скликання»;

- визнати протиправним та скасувати рішення Лічильної комісії Київської обласної ради VIIІ скликання, оформлене протоколом № 5 від 27.11.2020 «Про засідання лічильної комісії Київської обласної ради VIIІ скликання»;

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської обласної ради VIIІ скликання № 007-01- VIIІ від 27.11.2020 «Про обрання голови Київської обласної ради VIIІ скликання»;

- зобов`язати Київську обласну раду VIII скликання провести повторне обрання голови Київської обласної ради VIII скликання.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити.

Доводи апелянта ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, порушив норми процесуального права, а висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції не відповідають обставинам справи.

Так, у своїй апеляційній скарзі позивач апелянт вказує про те, що процедура голосування, що передбачає внесення до бюлетеня усіх кандидатів у алфавітному порядку, яка визначена ч.12 ст.25 Регламенту, стосується першого голосування. Для повторного голосування вказані умови не застосовуються, оскільки це прямо не зазначено в Регламенті, як і не передбачено Законом про місцеве самоврядування.

Відтак, на переконання апелянта, Рада діяла у межах та у спосіб, визначений законодавством.

Крім того, вказує на безпідставність посилань суду на те, що бюлетені за ОСОБА_2 депутатам не видавались.

Також, апелянт наполягає на тому, що жодних порушень таємниці голосування зі сторони Ради чи її Лічильної комісії не було. Вказує на те, що жодного звернення щодо порушення порядку голосування чи проведення виборів голови Ради до Лічильної комісії Ради не поступало.

Крім того, апелянт вважає, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про те, що оскаржуваними діями та рішеннями відповідачі порушили права позивача у публічно-правових відносинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, які з`явились в судове засідання, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 25.11.2020 відбулось пленарне засідання першої сесії Київської обласної ради VIII скликання, у порядок денний включено питання про обрання голови Київоблради.

На посаду голови балотувались ОСОБА_2 та ОСОБА_1

25.11.2020 жоден з кандидатів не отримав більшості голосів, засідання перенесено на 27.11.2020.

На засіданні 27.11.2020 лічильною комісією прийнято ряд рішень, оформлених протоколами № 4 та № 5.

За змістом протоколу № 4 від 27.11.2020 «Про засідання лічильної комісії Київської обласної ради VIIІ скликання», лічильною комісією вирішено:

- припинити повноваження голови лічильної комісії ОСОБА_3 та обрати головою комісії ОСОБА_4 ,

- зберегти секретарем лічильної комісії ОСОБА_5 ,

- затвердити форму бюлетеня для таємного голосування по виборах голови Київської обласної ради, першого заступника голови Київської обласної ради, заступника голови Київської обласної Київської області восьмого скликання (додаються). Бюлетені виготовляються у кількості 84 штуки (з виборів кожного виду) на папері білого кольору і захищаються підписами голови та секретаря лічильної комісії;

- для проведення таємного голосування встановити в кімнаті, що розташовується зліва від президії спеціально обладнану кабіну для голосування. Скриньку для опускання бюлетенів за результатами голосування встановити на трибуні для виступу, що розташована у президії. У зв`язку з поширенням COVID-19 та на виконання протиепідемічних заходів, з метою запобігання поширення коронавірусу серед депутатів Київської обласної ради, видача бюлетенів для таємного голосування здійснюється головою лічильної комісії у президії на підставі списку зареєстрованих депутатів у порядку черговості за відповідними складами фракцій у наступній послідовності: депутати від політичної партії «Всеукраїнське об`єднання «Батьківщина», депутати від політичної партії «Слуга Народу», депутати від політичної партії «Опозиційна платформа За життя », депутати від політичної партії «Європейська солідарність», депутати від політичної партії «За майбутнє». Про одержання бюлетеня депутат розписується у списку. В бюлетені для таємного голосування депутат робить у квадраті напроти прізвища кандидата, за якого він голосує, позначку «+» або іншу, яка дає однозначну відповідь про волевиявлення голосуючого. У разі, коли депутат не підтримає жодного кандидата, він робить відповідну позначку у квадраті напроти слів «Не підтримую кандидата».

У додатку протоколу № 4 від 27.11.2020 міститься зразок бюлетеня, в якому передбачено місце лише для одного кандидата.

Рішенням Київської обласної ради VIIІ скликання № 006-01-VIIІ від 27.11.2020 про внесення змін до рішення Київської обласної ради № 004-01- VIIІ від 25.11.2020 «Про затвердження форми бюлетенів для таємного голосування щодо обрання голови Київської обласної ради VIIІ скликання, першого заступника та заступника голови Київської обласної ради VIIІ скликання» вирішено викласти форми бюлетенів для таємного голосування у згаданій редакції.

Протоколом № 5 засідання лічильної комісії Київської обласної ради VIIІ скликання від 27.11.2020 вирішено:

- погасити невикористані бюлетені для таємного голосування по виборам голови Київської обласної ради, кандидатом у яких є ОСОБА_2 у зв`язку із заявою ОСОБА_2 про самовідвід;

- про те, що за результатами таємного голосування по виборам голови Київської обласної ради VIIІ скликання кількість голосів депутатів, поданих «За» кандидата на посаду голови Київської обласної ради ОСОБА_1 становить 44, що є підставою вважати обраним головою Київської обласної ради VIIІ скликання ОСОБА_1 .

Рішенням Київської обласної ради VIIІ скликання № 007-01- VIIІ від 27.11.2020 «Про обрання голови Київської обласної ради VIIІ скликання», головою Київської обласної ради VIIІ скликання обрано ОСОБА_1 .

Вказане рішення прийняте відкритим поіменним голосуванням, про що свідчить відомість із підписами депутатів Київської обласної ради VIIІ скликання.

Не погоджуючись із діями і рішеннями Київоблради та Лічильної комісії Київоблради, ОСОБА_2 звернувся із даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що прийняття рішення про затвердження форми бюлетеня із зазначенням кожного кандидата на окремому бюлетені, видача кожному депутату більше одного бюлетеня, яка хоч і не відбулась, але передбачалась за змістом оскаржуваних рішень, а також зміна порядку видачі бюлетенів, - є прямим порушенням норм Регламенту, які не допускають свободи розсуду, з огляду на що Лічильна комісія, вирішуючи про форму бюлетенів для повторних виборів 27.11.2020 та Київоблрада, затверджуючи згадані зразки бюлетенів, діяли не у спосіб, передбачений законом та прямо суперечачи йому.

Крім того, у порушення прямого припису ч.12 ст.25 Регламенту, при організації таємного голосування не встановлено відповідних кабін.

Таким чином, за встановлених судом обставин неможливо дійти до висновку, що вибори голови Київської обласної ради VIII скликання 27.11.2020 відбулись у спосіб, передбачений законом та Регламентом.

Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно частини першої статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні": сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до ч. 1 ст. 45 Закону № 280 сільська, селищна, міська, районна в місті (у разі її створення), районна, обласна рада складається з депутатів, які обираються жителями відповідного села, селища, міста, району в місті, району, області на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування.

До Київської обласної ради VIIІ скликання обрано 84 депутати.

Згідно з ч. ч. 1, 3 ст. 46 Закону № 280 сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п`яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні (ч. 15 ст. 46 Закону № 280).

Голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради (ч. 1 ст. 55 Закону № 280).

На момент прийняття оскаржуваних рішень у даній справі чинним був Регламент Київської обласної ради VII скликання, який відповідно підлягає до застосування.

Так, порядок прийняття рішень регламентований статтею 25 Регламенту.

За змістом ч. 1 ст. 25 Регламенту рішення Ради з будь-якого питання приймаються на її пленарному засіданні після їх обговорення.

Відповідно до ч. 10 ст. 25 Регламенту рішення Ради приймаються відкритим або таємним голосуванням.

Відкрите голосування здійснюється за допомогою електронної системи голосування або шляхом підняття руки.

За пропозицією будь-кого з депутатів, підтриманою однією третьою від загального складу депутатів Ради, може проводитися поіменне голосування.

Таємне голосування проводиться при обранні голови Ради, його заступників та в інших випадках, передбачених законодавством України, а також за окремим рішенням Ради.

Частиною 11 ст. 25 Регламенту встановлено, що при відкритому голосуванні шляхом підняття руки після підрахунку голосів лічильною комісією, головуючий на засіданні або голова лічильної комісії оголошують результати голосування - скільки депутатів «за», «проти» або «утримався» і повідомляють прийнято проект (пропозицію) чи відхилено.

При поіменному голосуванні кожен депутат за пред`явленням лічильній комісії свого посвідчення особисто у списку депутатів проти свого прізвища робить запис «за», «проти» або «утримався» та ставить власноручний підпис.

Лічильна комісія підраховує голоси, складає протокол лічильної комісії та подає дані про результати поіменного голосування головуючому на засіданні, а списки голосування - у Секретаріат сесії. Підсумки голосування заносяться до протоколу сесії.

У випадку використання електронної системи голосування, результати голосування висвітлюються на інформаційному табло електронної системи та повідомляються головуючим на пленарному засіданні.

Згідно з ч. 12 ст.25 Регламенту таємне голосування проводиться у випадках передбачених законом, цим Регламентом.

Таємне голосування проводиться шляхом подачі бюлетенів. До бюлетеня по виборах посадових осіб Ради включаються всі висунуті кандидатури, які дали згоду балотуватися. Вони зазначаються в бюлетені в алфавітному порядку.

Самовідвід кандидатів приймається Радою без голосування.

Зразок бюлетеня затверджується Радою.

Бюлетені виготовляються під контролем лічильної комісії в кількості, що дорівнює фактичній кількості депутатів. Перед початком голосування лічильна комісія перевіряє наявність та готовність кабін для таємного голосування, опечатує скриньки, повідомляє депутатам порядок і місце голосування.

Бюлетені видаються депутатам членами лічильної комісії згідно зі списком депутатів за пред`явленням депутатського посвідчення або іншого документа, який засвідчує особу. Отримання бюлетеня засвідчується особистим підписом депутата.

Кожному депутату видається один бюлетень.

Депутат голосує особисто.

Аналізуючи наведені норми, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, про те, що форма (зразок) бюлетеня, хоч і затверджується Радою, проте має відповідати певним вимогам, а саме:

- бюлетень обов`язково має бути в одному екземплярі на кожного депутата,

- із зазначенням всіх висунутих кандидатур в алфавітному порядку

- має видаватись згідно зі списком депутатів.

Однак, як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у додатку протоколу № 4 від 27.11.2020 міститься зразок бюлетеня, в якому передбачено місце лише для одного кандидата.

Водночас, на посаду голови балотувались ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

З наведеного вбачається, що Лічильна комісія, приймаючи протокольне рішення про затвердження форми бюлетенів для повторних виборів 27.11.2020 та Київоблрада, затверджуючи вказані зразки бюлетенів, діяли не у спосіб, передбачений законом.

Такого ж висновку дійшов і суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні.

Посилання апелянта на відсутність встановленої форми бюлетенів для повторного голосування та право Київоблради на власний розсуд затверджувати таку форму, колегія суддів оцінює критично, з огляду на наявність чітко встановленої процедури для голосування, яка не вирізняє первинне чи повторне голосування, відтак є загальною та поширюється на усі випадки.

Колегія суддів зауважує, що поняття «на власний розсуд» в даному випадку не має підміняти законодавчо визначеної норми, яка є обов`язковою до застосування.

Процедура проведення голосування, затвердження виборчих бюлетенів, підрахунок голосів тощо є чітко визначеною та не може допускати свавільного втручання будь якої уповноваженої особи діяти на власний розсуд, порушуючи при цьому загальний порядок.

Посилання апелянта на безпідставність висновків суду першої інстанції про те, що бюлетені за ОСОБА_2 депутатам не видавались, колегія суддів вважає необґрунтованими, виходячи з того, що суд першої інстанції дійшов зазначеного висновку з мотивів невідповідності форми бюлетеня вимогам Регламенту.

Так, Регламентом Київської обласної ради чітко встановлено, що до бюлетеня по виборах посадових осіб Ради включаються тільки всі висунуті кандидатури, які дали згоду балотуватися.

Разом з тим, після початку голосування, позивач, встановивши відсутність свого прізвища в бюлетені, що порушує його право бути обраним, відмовився від участі в таких виборах.

Таким чином, як вбачається з матеріалів справи, позивач відмовився взяти участь у виборах на посаду голови вже після початку голосування, відтак, за відсутності порушення Регламенту виборчі бюлетені роздавалися б виборцям з двома прізвищами кандидатів, які балотувалися на зазначену посаду.

Наведене свідчить про помилковість доводів апелянта у вказаній частині та невідповідність їх дійсним обставинам справи.

Щодо посилання апелянта на відсутність порушення таємниці голосування, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 55 Закону № 280, та п. 10 Регламенту передбачено, що вибори голови Ради проводиться шляхом таємного голосування.

При цьому, колегія суддів враховує, що таємниця голосування є одним з основних принципів виборчого права, який закріплений в Основному Законі.

Колегія суддів зауважує, що принцип таємного голосування виконує істотну гарантійну роль та є елементом вільних виборів. Проведення таємного голосування означає застосування гарантій, що забезпечують недопущення отримання третіми особами інформації про зміст голосування виборця.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, відповідно до Регламенту перед початком голосування лічильна комісія перевіряє наявність та готовність кабін для таємного голосування, опечатує скриньки, повідомляє депутатам порядок і місце голосування.

Разом з тим, при організації таємного голосування не встановлено відповідних кабін, що відповідно є порушенням Регламенту.

Крім того, судом першої інстанції в ході дослідження доказів, було вірно встановлено, що кожен з депутатів по черзі підходив до президії, отримував бюлетень, після чого направлявся до кімнати для голосування. Виходячи з кімнати депутати опускали бюлетені у прозору скриньку, яка розташована на трибуні для виступу таким чином, що всі присутні у залі мали змогу побачити, який саме вибір зроблено тим чи іншим депутатом.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що лічильна комісія, будучи колегіальним органом, основним завданням якого є організація, перевірка дотримання регламенту та проведення голосування допустила вчинення дій, які призвели до порушення таємниці голосування.

Стосовно доводів апелянта про відсутність порушеного права позивача, колегія суддів зауважує наступне.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Захист прав, свобод або законних інтересів, серед іншого, можливий шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень або визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, обов`язковою умовою надання судового захисту є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Враховуючи встановлені обставини у даній справі, внаслідок прийняття оскаржуваних рішень відповідачами були порушені права позивача як кандидата на посаду голови Київської обласної ради бути обраним на виборну посаду.

Відтак, доводи апелянта про відсутність порушеного права позивача спростовуються матеріалами справи та висновками суду першої інстанцій.

Наведене у сукупності свідчить про обґрунтованість висновку суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_2 до Київської обласної ради, Лічильної комісії Київської обласної ради, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.

Таким чином, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, які мають значення для її вирішення, судове рішення ухвалено з додержанням норм процесуального права та правильним застосуванням норм матеріального права.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Керуючись ст. ст. 242 - 244, 250, 308, 310, 315, 316, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя: І.В. Федотов

Судді: Н.М. Єгорова

Є.О. Сорочко

Повний текст постанови виготовлено 01.10.2021 року.