Справа № 640/28301/20
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 жовтня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Бєлової Л.В., Єгорової Н.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Північного офісу Державної аудиторської служби України на прийняте за правилами спрощеного позовного провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Дочірнього підприємства «Київський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» до Північного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АвтоКрАЗ», про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2020 року Дочірнє підприємство «Київський облавтодор» Відкритого акціонерного товариства «Державна акціонерна компанія «Автомобільні дороги України» (далі - Позивач, ДП «Київський облавтодор») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Північного офісу Державної аудиторської служби України (далі - Відповідач, Північний офіс Держаудитслужби) про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедур закупівлі UA-2018-06-19-000638-с від 19.10.2020 року, який проведено Північним офісом Держаудитслужби.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.04.2021 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що всупереч вимог абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг проведено після закінчення дії договору про закупівлю, що є самостійною і достатньою підставою для скасування оскаржуваного висновку. Крім того, суд наголосив на тому, що з огляду на відключення авторизованого майданчику «Про Закупівлі» від електронної системи закупівель у Позивача була відсутня можливість переносити відомості та розміщувати документи, що стосуються договору про закупівлю. Також суд підкреслив, що покладення на ДП «Київський облавтодор» обов`язку із опублікування договору було б пропорційним заходом впливу, у той час як вимога розірвати укладений та виконаний договір є невиправданим способом реагування.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свою позицію обґрунтовує тим, що моніторинг було проведено у відповідності до вимог ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі». Зазначає, що виявлені у ході моніторингу порушення не пов`язані з відключенням замовника від автоматизованого електронного майданчика. Наголошує, що встановлена невідповідність тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АвтоКрАЗ» вимогам тендерної пропозиції мала бути підставою для відхилення тендерної пропозиції указаного підприємства. Окремо звертає увагу на безпідставності продовження термінів поставки товару за договором про закупівлю та зауважує, що на запит Північного офісу Держаудитслужби щодо причин продовження строку поставки ДП «Київський облавтодор» документів не надало.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.07.2021 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

Крім того, ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.07.2021 року залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім АвтоКрАЗ» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору (далі - Третя особа, ТОВ «ТД «АвтоКрАЗ»).

У відзиві на апеляційну скаргу ДП «Київський облавтодор» просить відмовити в її задоволенні, а рішення суду першої інстанції - залишити без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що, по-перше, моніторинг проведено поза межами встановлених Законом України «Про публічні закупівлі» строків, по-друге, повноважень контролюючого органу щодо покладення на замовника обов`язку вчиняти дії щодо розірвання договору та визнання його нікчемним законодавством не передбачено, по-третє, тендерна пропозиція ТОВ «ТД «АвтоКраз» відповідала тендерній документації, а колір кабіни не впливав на технічні характеристики товару, по-четверте, строк поставки було продовжено на підставі звернення Третьої особи та затримки у фінансуванні, про що Держаудитслужбі надавалися документи у рамках проведення ревізії, по-п`яте, неможливість розміщення змін та доповнень до договорів на електронному майданчику була зумовлена відключенням його від електронної системи закупівель. Окремо наголошує, що проведення ревізії та моніторингу з одного й того ж самого питання є порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.08.2021 року справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції встановив, що 19.06.2018 року ДП «Київський облавтодор» оголошено процедуру відкритих торгів на закупівлю товару за державні кошти за номером № UА-2018-06-19-000638-с через авторизований електронний майданчик «Про закупівлі».

За результатами проведеної процедури закупівлі за номером № UА-2018-06-19-000638-с між ДП «Київський облавтодор» та ТОВ «ТД «АвтоКрАЗ`було укладено договір № 01/09/18 від 20.09.2018 року про закупівлю товару за державні кошти (а.с. 5-11; далі - Договір).

Станом на 12.06.2020 року дію Договору закупівлі виконано та завершено (а.с. 17).

На підставі наказу Північного офісу Держаудитслужби від 30.09.2020 року №166 «Про початок моніторингу процедур закупівель» розпочато процедуру моніторингу закупівлі № UA-2018-06-19-000638-с згідно ч. 2 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у зв`язку отриманням інформації від громадських об`єднань про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» (а.с. 57-58).

За наслідками проведеного моніторингу Північним офісом Держаудитслужби складено висновок від 19.10.2020 року №1042/525, в якому зафіксовано:

- порушення статті 4 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднено 19.06.2018 року, а річний план - 23.11.2018 року;

- встановлено невідповідність тендерних пропозицій ТОВ «ТД Автокраз» та ДП «ТШГ АГ Україна» вимогам тендерної документації, чим порушено пункт 4 частини 1 статті 30, статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі»;

- порушення частини 4 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» - не надано підтвердження продовження терміну виконання зобов`язань.

Також Відповідачем встановлено нерозміщення інформації про укладання договору та його виконання через авторизований електронний майданчик.

Як висновок зобов`язано ДП «Київський облавтодор» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення (а.с. 21-25).

На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз приписів ст. ст. 7, 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог, оскільки матеріалами справи не підтверджуються виявлені у ході моніторингу порушення, у той час як підтверджуються аргументи Позивача щодо проведення моніторингу закупівлі поза межами строку дії договору.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю» (далі - Закон про фінансовий контроль) головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно статті 5 указаного Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», частиною першою якої передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у ч. ч. 2-4 ст. 8 Закону.

При цьому законодавцем до підстав для прийняття керівником органу державного фінансового контролю або його заступником (або уповноваженою керівником особою) рішення про початок моніторингу процедури закупівлі віднесено, зокрема, інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону (п. 5 ч. 2 ст. 8 Закону).

Приписи ч. 6 ст. 8 Закону визначають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, за правилами частини 7 цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Відповідно до абз. 2 ч. 8 ст. 8 Закону протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

Згідно ч. 19 ст. 8 Закону форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Приписами ч. 20 ст. 8 Закону передбачено, що методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Форма висновку, а також порядок її заповнення регламентовано Порядком заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 року № 552 (далі - Порядок №552, який набрав чинності 13.10.2020 року).

Як вірно встановлено судом першої інстанції та вбачається із змісту додаткової угоди №5 від 12.06.2020 року до Договору про закупівлі, останній діє до 12.06.2020 року (а.с. 17). Викладене, у свою чергу, дає підстави погодитися з позицією Окружного адміністративного суду міста Києва про те, що моніторинг проведено Північним офісом Держаудитслужби поза межами встановленого абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону строку, а саме - після закінчення строку дії договору.

У контексті наведеного судова колегія вважає за необхідне підкреслити, що у справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

Таким чином, проведення моніторингу органом державного фінансового контролю поза межами строку дії договору про закупівлі не узгоджується з положеннями абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону, що, як вірно підкреслив суд першої інстанції, є достатньою і самостійною підставою для скасування оскаржуваного висновку.

Надаючи оцінку твердженням суду першої інстанції щодо необґрунтованості висновків Північного офісу Держаудитслужби про порушення ДП «Київський облавтодор» законодавства у сфері публічних закупівель, колегія суддів, у розрізі доводів апеляційної скарги та наданого на її спростування відзиву на неї, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 2 ст. 22 Закону тендерна документація повинна містити: кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги.

Аналогічні вимоги до тендерної документації викладені у п. 4.3 Порядку заповнення тендерної документації, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.04.2016 року №680.

Із змісту тендерної документації, яка розміщення за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2018-06-19-000638-c вбачається, що у п. 4.3 розд. «Загальні положення» ДП «Київський облавтодор» зазначено лише про місце поставки товарів. Водночас, у додатку 3 до тендерної документації у п. 1 вказано, що обсяг поставки - 67 одиниць. Отже, хоча відомості про обсяг поставки не були зазначені у п. 4.3 тендерної документації, однак вони містилися у ній, що не дає підстави безумовно стверджувати про порушення замовником порядку заповнення тендерної документації таким чином, що б це впливало на подальшу можливість укладення договору про закупівлі.

Згідно п. 1.9 Інструкції з підготовки тендерної пропозиції тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення Замовником), та завантаження файлів з копією паспорту на товар та/або інший документ, що підтверджує всі характеристики товару, що є предметом закупівлі, виданий заводом-виробником.

Судова колегія звертає увагу, що у складі тендерних пропозицій ТОВ «ТД «АвтоКрАЗ» і ДП «ТШГ АГ Україна» містилися документи, що підтверджували всі характеристики товару, що є предметом закупівлі, зокрема, паспорт на самоскид, виданий ПрАТ «АвтоКрАЗ».

Також суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що згідно пункту «Інші вимоги» додатку 3 до тендерної документації у разі, якщо технічне завдання має якесь посилання на конкретну торгівельну марку, фірму, патент, конструкцію, або тип предмета закупівлі, джерело його походження, або виробника, за таким посиланням слід читати вираз: «або еквивалент». Відтак, на думку судової колегії, зазначення у паспорті на самоскид іншого кольору кабіни аніж оранжевий не може мати наслідком висновок про те, що тендерні пропозиції учасників не відповідали тендерній документації, оскільки остання передбачала можливість надання еквівалентних характеристик.

Крім того, відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме, договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

Як вбачається з матеріалів справи, було вірно встановлено судом першої інстанції та не заперечується сторонами, станом на час здійснення моніторингу закупівлі Позивачем не було оприлюднено в електронній системі закупівель договір, укладений за наслідком проведення відкритих торгів.

Разом з тим, Окружний адміністративний суд міста Києва обґрунтовано зауважив, що наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.07.2018 року № 995 «Про відключення авторизованого електронного майданчика від електронної системи закупівель» уповноважений орган ДП «Прозорро» було зобов`язано відключити авторизований електронний майданчик «Про Закупівлі» від електронної системи закупівель, (копія наявна у матеріалах справи).

Цим же наказом Мінекономрозвитку України зобов`язало ДП «Прозорро» здійснити контроль, як єдиному Уповноваженому органу з питань закупівель, за відключенням електронного майданчика у порядку, передбаченому Порядком функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 року № 166 (далі - Порядок).

Цей Порядок визначає вимоги до функціонування електронної системи закупівель, процедуру проведення авторизації електронних майданчиків, умови підключення та випадки відключення електронних майданчиків від електронної системи закупівель, вимоги до електронних майданчиків та відповідальність операторів авторизованих електронних майданчиків.

Згідно п. 54 Порядку під час процесу відключення оператор авторизованого електронного майданчика зобов`язаний забезпечити на авторизованому електронному майданчику проведення раніше оголошених процедур закупівель в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу та повинен забезпечити: конфіденційність та цілісність даних, що містяться на авторизованому електронному майданчику; збереження даних, що містяться на авторизованому електронному майданчику; передачу всієї інформації, що міститься на авторизованому електронному майданчику, іншим авторизованим електронним майданчикам: обмін даними, який не був здійснений, з іншими авторизованими електронними майданчиками та веб- порталом Уповноваженого органу: закриття доступу до авторизованого електронного майданчика після його відключення».

01.11.2019 року на сайті Уповноваженого органу infobox.prozorro.org ДП «Прозорро» було висвітлено інформацію (а.с. 77-78, 80) що користувачі електронних майданчиків, що відключені, можуть перенести тільки об`єкти (плани, закупівлі, договори), що створені після 31.10.2019 року.

Як було встановлено раніше, Позивачам було оголошено процедуру відкритих торгів на закупівлю товару за державні кошти за номером UA-2018-06-19-000638-с через авторизований електронний майданчик «Про Закупівлі» 19.06.2018 року, тобто, оголошення створене до 31.10.2019 року.

Таким чином, з дати фактичного відключення авторизованого електронного майданчика «Про Закупівлі» від електронної системи закупівель і по дату моніторингу (30.10.2020 року) Позивач не мав технічної можливості переносити відомості та/або розміщувати документи чи інші відомості, що стосуються Договору про закупівлю, на інших електронних майданчиках, у тому числі розмістити відомості по завершення дії договору.

Лише наказом № 1082 від 11.06.2020 року Міністерство розвитку економіки торгівлі та сільського господарства України затвердило відповідний Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі (далі - Порядок розміщення).

Згідно пункту 6 зазначеного вище Порядку розміщення у разі якщо замовник не має змоги розмістити інформацію через авторизований електронний майданчик, який відключений від електронної системи закупівель, він повинен розмістити необхідну інформацію через інший авторизований електронний майданчик, а в разі відсутності такої можливості - через веб-портал».

Судом першої інстанції обґрунтовано зауважено, що строки розміщення (перенесення) інформації замовником, який не має змоги розмістити інформацію через авторизований електронний майданчик, який відключений від електронної системи закупівель не встановлено, посилання на строки, визначені у Законі України «Про публічні закупівлі», також відсутні.

За таких обставин нерозміщення інформації на електронних майданчиках, яка стосується укладання та виконання договору, укладеного за процедурою відкритих торгів на закупівлю товару за державні кошти за номером UA-2018-06-19-000638-с, пояснюється відсутністю технічної можливості здійснити такі дії, що помилково було залишено поза увагою органом державного фінансового контролю.

З аналогічних підстав суд апеляційної інстанції відхиляє посилання Апелянта на те, що Позивачем на запит Відповідача від 06.10.2020 року не було надано документів щодо причин продовження строку поставки товару, оскільки, як було встановлено вище, технічної можливості розмістити документи в електронному вигляді замовник не мав.

З приводу посилання Відповідача на порушення Позивачем вимог ст. 4 Закону, яка передбачає, що закупівля здійснюється відповідно до річного плану, у той час як оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднено 19.06.2018 року, а річний план - 23.11.2018 року, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що положення Закону не містять такої підстави для відміни торгів як оприлюднення оголошення про закупівлю раніше річного плану.

З урахуванням наведеного судова колегія, спираючись на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 27.05.2021 року у справі № 520/646/19, приходить до висновку про наявність підстав погодитися з позицією суду першої інстанції щодо необхідності скасування оскаржуваного висновку від 19.10.2020 року, оскільки частина виявлених під час моніторингу порушень, не знайшли підтвердження під час розгляду справи, а інші недоліки тендерної документації замовника не вплинули на проведення процедури торгів в цілому та не призвели до негативних наслідків, що можна кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни. Колегія суддів зауважує, що перевірку проведено більш ніж через два роки після торгів, завершених у вересні 2018 року, договір, укладений з переможцем торгів, повністю виконаний сторонами до дати прийняття Відповідачем наказу про проведення моніторингу і в оскаржуваному висновку відсутні будь-які зауваження щодо його правомірності. Крім того, враховуючи наслідки моніторингу у вигляді відміни торгів, договір за якими вже виконано до проведення перевірки, суд апеляційної інстанції, з урахуванням встановлених вище обставин, погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає непропорційними вжиті контролюючим органом заходи стосовно допущених учасниками торгів порушень, що в цілому не вплинули на їх результати.

Судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Північного офісу Державної аудиторської служби України - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 квітня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Бєлова

Н.М. Єгорова

Повний текст постанови складено та підписано « 13» жовтня 2021 року.