Справа № 340/3409/20
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 жовтня 2021 року м. Дніпросправа № 340/3409/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Іванова С.М.,

за участю секретаря судового засідання Трошиної А.С.,

розглянувши у відкритому

судовому засіданні в м. Дніпро

апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року (головуючий суддя Брегей Р.І.) про зміну способу і порядку виконання судового рішення в адміністративній справі

за заявою Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро)

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі Позивач) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі Відповідач), в якій просив суд:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо відмови ОСОБА_1 у здійсненні перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці з 19 лютого 2020 року на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду №07-21/74/2020 від 28.02.2020 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області провести перерахунок щомісячного довічного грошового утримання ОСОБА_1 з 19 лютого 2020 року на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду від 28.02.2020 року №07-21/74/2020 у розмірі 90 відсотків та виплатити щомісячне довічне грошове утримання з урахуванням різниці, яка була виплачена в цей період;

- стягнути з Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору у сумі 840,80 грн.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2020 у справі №340/3409/20 позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задоволено, а саме:

Визнано протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області від 16 березня 2020 року про відмову ОСОБА_1 у перерахунку щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області провести перерахунок щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_1 , починаючи з 19 лютого 2020 року, на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці від 28 лютого 2020 року №07-21/74/2020 та виплатити кошти з урахуванням раніше отриманих за цей же період.

Допущено до негайного виконання рішення суду в частині перерахунку та виплати щомісячного довічного грошового утримання за лютий 2020 року.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у розімір 840,80 грн. (а.с. 28-31).

28 жовтня 2020 року Кіровоградський окружний адміністративний суд видав виконавчий лист №340/3409/20, яким зобов`язав Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області провести перерахунок щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_1 , починаючи з 19 лютого 2020 року, на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці від 28 лютого 2020 року №07-21/74/2020 та виплатити кошти з урахуванням раніше отриманих за цей же період (а.с. 63-64).

30 жовтня 2020 року старшим державним виконавцем Відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Донцовою О.В. відкрито виконавче провадження з виконання виконавчого листа виданого Кіровоградським окружним адміністративним судом від 28 жовтня 2020 року №340/3409/20 (а.с. 66-67).

15 червня 2021 до Кіровоградського окружного адміністративного суду звернулось Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) із заявою про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду в адміністративній справі №340/3409/20, шляхом: стягнення з Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області на користь ОСОБА_1 нарахованої доплати до пенсії згідно з листа Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області та розрахунку на доплату (виплату) в сумі 518857,68 грн. (а.с. 59-61).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 року по справі №340/3409/20 заяву Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) задоволено, змінено спосіб і порядок виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2020 року, яким зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області провести перерахунок щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці ОСОБА_1 , починаючи з 19 лютого 2020 року, на підставі довідки Кропивницького апеляційного суду про суддівську винагороду для обчислення щомісячного довічного грошового утримання судді у відставці від 28 лютого 2020 року №07-21/74/2020 та виплатити кошти з урахуванням раніше отриманих за цей же період на стягнення коштів у сумі 518857,68 грн. за період з 01 березня по 31 жовтня 2020 року (а.с. 82-86).

Відповідач, не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, оскаржив її в апеляційному порядку (а.с.91-93).

В апеляційній скарзі Відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви про зміну способу і порядку виконання судового рішення.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема тим, що суд першої інстанції не дослідив належним чином тих обставин, що задоволення заяви державного виконавця призведе до зміни позовних вимог і предмету позову, так як Позивачем в адміністративному позові не порушувалось питання про стягнення з Відповідача суми боргу в розмірі 518857,68 грн.

Від Позивача та Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) відзиви на апеляційну скаргу Відповідача до апеляційного суду не надходили, що не перешкоджає розгляду справи.

Учасники справи, які були належним чином сповіщені про місце, дату та час розгляду справи в судове засідання своїх представників не направили, про причини їх неявки суд не сповістили.

Клопотань від учасників справи про відкладення розгляду справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

За таких обставин, колегія суддів ухвалила розглянути справу без участі представників учасників справи та без фіксування судового засідання технічними засобами у відповідності до ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 313 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

При цьому положеннями ч. 1 ст. 370 КАС України наголошується на тому, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Отже, зазначені приписи чинного законодавства свідчать, що судове рішення, що набрало законної сили, підлягає обов`язковому та безумовному виконанню особою, на яку покладено такий обов`язок. Це означає, що особа, якій належить виконати судове рішення, повинна здійснити достатні дії для організації процесу його виконання незалежно від будь-яких умов, оскільки інше суперечило б запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права.

Частини 1, 3 стаття 378 КАС України визначає, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Під зміною способу і порядку виконання рішення слід розуміти вжиття адміністративним судом нових заходів для реалізації рішення. Колегія суддів вважає, що такі заходи повинні забезпечити виконання конкретного судового рішення і не поширюватися на відносини, які виникли після його ухвалення.

Вказана норма не містить виключного переліку обставин, що є підставою для вирішення питання про зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення. Під зміною способу та порядку виконання рішення слід розуміти прийняття судом нових заходів для реалізації рішення в разі неможливості його виконання у порядку і способом, раніше встановленим судом. Спосіб та порядок виконання рішення суду може бути змінений за наявності обґрунтованих підстав та належних доказів.

Під обґрунтованими підставами слід розуміти наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, тобто такими, що ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб. Наявність таких обставин має бути підтверджено належними та допустимими доказами.

З матеріалів справи вбачається, що в обґрунтування повного не виконання рішення суду першої інстанції у даній справі Відповідач у листі від 11.11.2020 року №1100-0802-8/36071, направленому заявнику після отримання постанови про відкриття виконавчого провадження №63449826, вказує на відсутність достатніх коштів та зазначає про те, що виплата перерахованого довічного грошового утримання буде здійснена за наявності відповідного фінансування з Державного бюджету України (а.с. 68-69).

Вказані Відповідачем обставини не свідчать про наявність об`єктивно непереборних обставин, які ускладнюють або унеможливлюють виконання рішення суду у раніше встановлений судом спосіб, а свідчать лише про наявність суб`єктивних причин своєчасного невиконання рішення суду, пов`язаних з фінансуванням Відповідача, що не є підставою для зміни способу і порядку виконання судового рішення і розумінні положень статті 378 КАС України.

Колегія суддів звертає увагу на те, що зміна способу і порядку виконання рішення суду у даній справі про зобов`язання пенсійного органу здійснити виплату на стягнення такої виплати фактично є зміною резолютивної частини рішення та вирішенням позовних вимог, які не було заявлено при поданні позовної заяви, а відтак є неможливою.

Зазначені обставини свідчать про те, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність підстав для задоволення заяви Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення суду в адміністративній справі №340/3409/20.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи не повно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення питання, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, однак зроблені судом першої інстанції висновки не відповідають фактичним обставинам справи, ухвалу суду першої інстанції у даній справі про задоволення заяви про зміну способу і порядку виконання судового рішення прийнято з порушенням норм процесуального права, і тому остання підлягає скасуванню.

Керуючись статтями 243, 310, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області задовольнити.

Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30 червня 2021 у справі №340/3409/20 скасувати.

В задоволенні заяви Управління забезпечення примусового виконання рішень у Кіровоградській області Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) про зміну способу і порядку виконання рішення суду у справі №340/3409/20 відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та касаційному оскарженню не підлягає.

В повному обсязі постанова складена 13 жовтня 2021 року.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.М. Іванов