Справа № 620/713/21
Суддя: Черпіцька Людмила Тимофіївна
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/713/21 Суддя (судді) першої інстанції: Соломко І.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючий суддя: Черпіцька Л.Т.
Пилипенко О.Є.
судді:Собків Я.М.

за участю секретаря: Зуєнка Д.П.

за участю:

позивач ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13.05.21 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання незаконними та скасування наказів, поновлення на посаді та стягнення коштів ,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання незаконними та скасування наказів ГУНП в Чернігівській області № 4 від 05.01.2021 про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача; від 05.01.2021 №1о/с про звільнення позивача зі служби в поліції; поновлення позивача на посаді; стягнення з відповідача на користь позивача середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу та за час затримки видачі трудової книжки. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що порушень службової дисципліни не допускав, а відмову в проходженні медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння мотивує тим, що це принижувало його честь і гідність. Щодо відмови в наданні пояснень при проведенні службового розслідування вказує, що надавати пояснення є його правом, а не обов`язком. Також звернув увагу, що з висновком службового розслідування його відповідач не ознайомив, чим порушив процедуру проведення службового розслідування.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 травня 2021 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Позивач, не погоджуючись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог. Мотивуючи свою апеляційну скаргу зазначає, що порушень службової дисципліни не допускав, а відмову в проходженні медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння мотивує тим, що це принижувало його честь і гідність. Крім того, зазначив, що з висновком службового розслідування його відповідач не ознайомив, чим порушив процедуру проведення службового розслідування.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідно до частини 1 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, оцінивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 перебував на службі в органах внутрішніх справ України з 21.07.2003, на службі в поліції з 07.11.2015 та на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції №4 Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області з 09.12.2016, що підтверджується послужним списком № М-595 (а.с. 88-100).

10.12.2020 начальником УКЗ ГУНП в Чернігівській області Папченко І.О. на ім`я начальника ГУНП в Чернігівській області полковника поліції В. Нідзельського подано рапорт, в якому вказано, що 09.12.2020 на телефон «Гарячої лінії» для звернень поліцейських з проблемними питаннями, надійшло анонімне повідомлення з інформацією, що інспектор сектору реагування патрульної поліції №4 Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області капітан поліції ОСОБА_1 періодично вживає наркотичні засоби (а.с. 40).

10.12.2020 ГУНП в Чернігівській області видано наказ «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» за фактом, викладеним у рапорті начальника УКЗ ГУНП в Чернігівській області майора поліції Папченка І.О. від 10.12.2020 № 2328-Р. (а.с. 37).

10.12.2020 у зв`язку з підозрою в перебуванні позивача на службі у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, запропоновано пройти медичне освідування (огляд), однак позивач відмовився, про що посадовими особами відповідача, старшими інспекторами: Шевченко О. , Пушенко Д. , старшим оперуповноваженим - Чередніченко В. , начальником Коропського ВП - Величко С. складено відповідний акт (а.с. 45).

В рамках службового розслідування по факту порушення службової дисципліни позивачу запропоновано надати письмові пояснення, проте останній відмовився, про що складено відповідний акт № 6619/124/44.2-2020( а.с. 46).

Крім того, у службовій характеристиці позивача вказано, що ОСОБА_1 за період роботи на посаді капітан поліції зарекомендував себе як не дисциплінований, не завжди принциповий та сумлінний працівник, допускав неналежне виконання службових обов`язків, за що притягувався до дисциплінарної відповідальності (а.с. 61).

За результатами службового розслідування відповідачем складено висновок від 05.01.2021, в якому зазначено, що за грубе порушення службової дисципліни, недотримання вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1, 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 р. II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України в частині перебування 10.12.2020 на службі з явними ознаками (алкогольного або наркотичного) сп`яніння, і відмови від проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою перебуванні на службі у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння вчинення дій, що підривають довіру та авторитет Національної поліції України, інспектор СРПП № 4 Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівської області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності, у вигляді звільнення зі служби в поліції. (а.с.43).

На підставі висновків службового розслідування, 05.01.2021 ГУНП в Чернігівській області видано наказ № 4 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області», в якому наказано: за порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, недотримання вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1 та ст. 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції і України, затвердженого Законом України від 15.03. 2018 № 2337-VIII, п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11. 2016 № 1179, Присяги працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України в частині перебування 10.12.2020 на службі з явними ознаками (алкогольного або наркотичного) сп`яніння і відмови від проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою в перебуванні на службі в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, вчинення дій, що підривають довіру та авторитет Національної поліції України, інспектора сектору реагування патрульної поліції № 4 Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП і Чернігівській області капітана поліції ОСОБА_1 звільнити з служби в поліції (а.с. 6).

05.01.2021 наказом ГУНП в Чернігівській області № 1о/с, капітана поліції ОСОБА_1 (0097595), інспектора сектору реагування патрульної поліції №4 Коропського відділення поліції Бахмацького відділу ГУНП, звільнено зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статут Національної поліції України) ч.1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», 05.01.2021(а.с.7).

26.02.2021 наказом ГУНП в Чернігівській області № 51 внесено часткову зміну до наказу №1о/с від 05.01.2021, яким капітана поліції ОСОБА_1 (0097595), інспектора сектору реагування патрульної поліції № 4 Корейського відділення поліції Бахмацького відділу поліції ГУНП, вважати звільненим зі служби в поліції 16.01.2021. Підставою для видачі вказаного наказу слугував рапорт Яриловця Є.О. та довідка № 1 про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 (а.с. 66).

01.02.2021 на запит адвоката, відповідачем надіслано завірені копії трудової книжки, військового квитка, послужного списку ОСОБА_1 , а також матеріали службового розслідування ГУНП в Чернігівській області від 05.01.2021, довідку про реорганізацію Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівській області, довідку про розмір грошового забезпечення та витяг з наказу про призначення останнього на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції №4 Коропського відділення поліції Бахмацького відділу поліції ГУНП, що підтверджується листом №0-32аз/124/02/20-2021 (а.с. 85).

Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.

Правові засади організації та діяльності НП України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом № 580-VIII.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частиною першою статті 64 Закону № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Відповідно до частин першої, другої статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Статтею 1 Закону № 580-VIII визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Відповідно до вимог статті 7 Закону № 580-VIII службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною першою, другою статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Згідно з вимогами частин першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина 6 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Частинами першою, другою статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Аналіз положень Дисциплінарного статуту дають підстави для висновку, що службове розслідування проводиться з метою виявлення причин та умов, що стали підставою для проведення службового розслідування, ступеня вини особи.

Питання про наявність підстав для накладення на особу рядового і начальницького складу дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення особи рядового і начальницького складу до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

Правила етичної поведінки поліцейського, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 №1179.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ вказаних Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до частини 1 статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

У даному випадку, вирішення питання про правомірність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, передбачає необхідність з`ясувати саме склад дисциплінарного проступку в його діях.

Передумовою звільнення особи рядового і начальницького складу за порушення Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських та за скоєння проступку, який порочить його як працівника поліції, мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування, порядок проведення якого регулюється Дисциплінарним статутом, у ході якого належними та допустимими доказами має підтвердитись факт скоєння особою вчинку, направленого проти інтересів служби, який суперечить покладеним на неї обов`язкам, підриває довіру до неї як до носія влади, що призводить до дискредитації державного органу, та унеможливлює подальше виконання особою своїх обов`язків.

Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової чи адміністративно-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів відповідного провадження.

Суб`єкт владних повноважень, своєю чергою, повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достатніми доказами, зокрема, матеріалами службового розслідування тощо. При цьому саме лише відтворення у висновку службового розслідування фабули певного правопорушення не є достатнім для того, щоб уважати такий висновок обґрунтованим, як і ухвалене на підставі нього рішення. Обставини подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, мають бути підтверджені й оцінені в сукупності з іншими зібраними під час службового розслідування доказами.

Стосовно правової оцінки правильності та обґрунтованості рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, то така повинна фокусуватися насамперед на такому:

- чи прийнято рішення у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України;

- чи дійсно у діянні особи є склад дисциплінарного порушення;

- чи є встановлені законом підстави для застосування дисциплінарного стягнення;

- чи є застосований вид стягнення пропорційним (співмірним) із учиненим діянням.

Вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявність складу дисциплінарного проступку в його діяннях.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 07 лютого 2020 року у справі №260/1118/18.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі №819/736/18.

Як вбачається з матеріалів справи, у висновку службового розслідування, проведеного відносно позивача, зазначено про грубе порушення службової дисципліни, недотримання вимог ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 1, 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 р. II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, вимог керівництва ГУНП в Чернігівській області та Національної поліції України в частині перебування 10.12.2020 на службі з явними ознаками (алкогольного або наркотичного) сп`яніння, і відмови від проходження медичного освідування (огляду) у зв`язку з підозрою перебуванні на службі у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння вчинення дій, що підривають довіру та авторитет Національної поліції України, а тому інспектор СРПП № 4 Коропського ВП Бахмацького ВП ГУНП в Чернігівської області капітан поліції ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності, у вигляді звільнення зі служби в поліції. (а.с.43).

Позивач обґрунтовує відмову від проходження медичного огляду тим, що він був схвильований і це принижувало його честь і гідність.

Однак, колегія суддів вважає помилковим таке твердження, оскільки обов`язком кожного поліцейського є виконання вимог Дисциплінарного статуту та Правил № 1179, якими передбачено дотримання службової дисципліни, а саме виконання вимог керівництва в тому числі щодо проходження медичного огляду у зв`язку з підозрою перебування на службі у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння.

Посилання скаржника на те, що йому не видано трудової книжки, колегія суддів не приймає, оскільки в день видання оскаржуваних наказів позивача було повідомлено про його звільнення зі служби в поліції, надано витяги з оскаржуваних наказів та запропоновано йому прибути для отримання трудової книжки до ГУНП в Чернігівській області, однак доказів про звернення позивача з проханням йому надіслати трудову книжку ним не надано.

Щодо твердження скаржника в апеляційній скарзі, що його звільнено під час тимчасової непрацездатності, колегія суддів зазначає наступне.

На час видачі оскаржуваного наказу ГУНП в Чернігівській області №1 від 05.01.2021 року, яким капітана поліції ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції з 05.01.2021, до ГУНП в Чернігівській області інформація про факт перебування позивача на лікарняному 05.01.2021 не надходила. Про вказаний факт ГУНП в Чернігівській області стало відомо з матеріалів позовної заяви , які надійшли з Чернігівського окружного адміністративного суду. Разом з позовною заявою містилась копія довідки КНП «Коропський районний центр первинної медико-санітарної допомоги» №1 від 04.01.2021 року.

Таким чином, з метою недопущення вимог чинного законодавства щодо заборони звільнення поліцейських під час тимчасової непрацездатності до наказу ГУНП №1 о/с від 05.01.2021 наказом №51 о/с від 26.02.2021 було внесені зміни в частині зміни дати звільнення позивача на 16.01.2021 року, витяг з якого було надіслано позивачу.

Отже, посилання скаржника на порушення відповідачем вимог законодавства, не заслуговують на увагу, оскільки відбулось за незалежних від ГУНП в Чернігівській області обставин та було самостійно усунуто до початку розгляду справи судом першої інстанції.

Так, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку. У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач, у силу своїх службових обов`язків, зобов`язаний не допускати поведінку, що ганьбить звання працівника поліції або підриває авторитет поліції.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, колегія суддів приходить до висновку про те, що відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскільки матеріалами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Крім того, під час проведення службового розслідування позивачу було запропоновано надати пояснення, але ОСОБА_1 від надання таких пояснень відмовився.

Таким чином, враховуючи тяжкість проступку, наслідки проступку, які, як правильно зазначив відповідач, фактично підривають довіру та авторитет до органів Національної поліції, колегія суддів вважає правомірним притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Колегія суддів вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним.

Згідно з положеннями ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог ст.316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.241, 242, 250, 308, 310, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13.05.21 - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 13 жовтня 2021 року.

Головуючий суддя: Л.Т. Черпіцька
судді:О.Є. Пилипенко
Я.М. Собків