Справа № 560/11503/21
Суддя: Шидловський В.Б.
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення апеляційної скарги

Справа № 560/11503/21

13 жовтня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Шидловського В.Б.

суддів: Боровицького О. А. Курка О. П.

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Директорів, посадовців Кам`янець-Подільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, Представника уповноваженого з прав людини у Хмельницькій області Кізаєвої Оксани Миколаївни, Уповноваженого Верховної ради України з прав людини , Президента України про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Директорів, посадовців Кам`янець-Подільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги , Представника уповноваженого з прав людини у Хмельницькій області Кізаєвої Оксани Миколаївни , Уповноваженого Верховної ради України з прав людини , Президента України про зобов`язання вчинити дії - повернуто позивачеві.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Визначаючись щодо апеляційної скарги, суд вважає за необхідне зауважити наступне.

Відповідно до статті 129 Конституції України як одну з основних засад судочинства визначено забезпечення права, зокрема, на апеляційний перегляд справи.

Зазначеній правовій нормі Основного Закону України кореспондують приписи пункту 6 частини третьої статті 2 КАС України, який відносить до основних засад (принципів) адміністративного судочинства забезпечення права на апеляційний перегляд справи, а також статті 13 цього Кодексу, якою закріплено право учасників справи на апеляційний перегляд справи.

Водночас частина 2 статті 44 КАС України та частина 1 статті 45 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з пунктом 9 частини 3 статті 2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

З тексту апеляційної скарги ОСОБА_1 вбачається, що остання не відповідає вимогам ст. 296 КАС України, а саме, у ній застосовані образливі висловлювання, які дискредитують державу, судові органи України, їх посадових осіб.

Зокрема, позивач виклав її зміст з використанням образливої лексики, некоректно, з застосуванням неповажних слів щодо суддів та суду в цілому. При цьому, апелянтом допускаються образливі висловлювання щодо судді, який ухвалив оскаржувану в межах даної справи ухвалу, та надається образлива характеристика Хмельницькому окружному адміністративному суду. Додатки до апеляційної скарги також містять образливі висловлювання, нецензурну лексику та лайливі слова.

Зазначені вище висловлювання зі сторони учасника судового процесу суд апеляційної інстанції вважає неприпустимими.

За правилами частини третьої статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

На переконання колегії суддів, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Великою Палатою Верховного Суду, зокрема у постановах від 07 листопада 2019 року (справа № 9901/324/19), від 07 квітня 2021 року (справа № 9901/23/21), від 08 липня 2021 року (справа № 9901/235/20).

Так, колегія суддів зауважує, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 07 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань).

Аналогічно Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. mutatis mutandis ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

На підставі наведеного, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для повернення апеляційної скарги скаржнику у зв`язку із зловживання процесуальними правами.

Керуючись ст.ст.296, 298, 325, 328, 329 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду від 13 вересня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Директорів, посадовців Кам`янець-Подільського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, Представника уповноваженого з прав людини у Хмельницькій області Кізаєвої Оксани Миколаївни, Уповноваженого Верховної ради України з прав людини , Президента України про зобов`язання вчинити дії повернути особі, яка її подала.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Шидловський В.Б.

Судді Боровицький О. А. Курко О. П.