Справа № 320/6125/21
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6125/21 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» - Синиченка Олексія Юрійовича на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року (розглянута у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи, -

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2021 року, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі - позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» (далі - відповідач), в якому позивач просив суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі основного проектного виробничого корпусу літ. А (адміністративної будівлі) Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» () за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.03.2021 № 66.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в ході проведення перевірки було виявлено порушення правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, що, у свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі основного проектного виробничого корпусу літ. А (адміністративної будівлі) Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» до повного усунення порушень зазначених в акті.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року позов задоволено повністю: застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі основного проектного виробничого корпусу літ. А (адміністративної будівлі) Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» () за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6, шляхом зобов`язання Державне підприємство «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» (; місцезнаходження: 07300, Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.03.2021 № 66.

Не погоджуючись з вказаною постановою, представником відповідача у справі подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, як це передбачено ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що Державне підприємство «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» зареєстроване в якості юридичної особи 30.10.1995 (запис № 0009563 від 22.08.2005) за адресою: 07300, Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6, що підтверджено наявною в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформацією за кодом в станом на день розгляду справи. Підприємство відповідача належить до сфери управління Київської обласної державної адміністрації, яка є його засновником. Керівником відповідача з 25.06.2021 значиться ОСОБА_1 .

Згідно з розпорядженням Київської обласної державної адміністрації від 14.01.2020 № 11, на ОСОБА_2 покладено виконання обов`язків директора державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» з 14.01.2020 до укладення контракту з керівником підприємства в установленому порядку.

Відповідно до копії свідоцтва про право власності на нерухоме майно, видане Вишгородською міською радою 12.12.2005, видане на підставі рішення Виконавчого комітету Вишгородської міської ради від 08.12.2005 № 532, зареєстроване в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно 14.12.2005, позивачу на праві загальнодержавної власності належить 1/1 основного проектно-виробничого корпусу, А, 8540, 8 кв.м.; Актовий зал, Б, 1274, 7 кв.м.; Корпус-проектний модуль 2, В, 1259, 4 кв.м.; Корпус модуль 1, Г, 1705, 9 кв.м.; Спортзал, Д, 1885, 2 кв.м.; огорожа, 1-6; тротуар, І; фонтан, ІІ.

З матеріалів справи слідує, що 12.02.2021 було видано повідомлення про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) № 56 03-1776/1, яке вручено особисто під підпис менеджеру ДП «УКРДНТЦАТП» ОСОБА_3 23.02.2021.

У період з 11.03.2021 про 17.03.2021 головним інспектором Вишгородського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Морквою Микитою Юрійовичем, за участю керівника суб`єкта господарювання в.о. директора Пукача Кирила Владиславовича проведено планову перевірку Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» згідно з наказом від 17.02.2021 № 174, виданого Головним управлінням ДСНС України у Київській області, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 17.02.2021 № 1025, за результатами проведення якого був складений акт № 66 від 17.03.2021.

За результатами перевірки виявлені наступні порушення:

- пункту 2.2 (10) глави 2 розділу V ППБ в Україні - пожежні кран-комплекти не пройшли технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- пункту 1.4 глави 1 розділу V ППБ в Україні - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (не заключено договір на технічне обслуговування системи протипожежного захисту з організацією, яка має відповідну ліцензію додаток Ж, пункт Ж 2.2, Ж 2.4);

- пункту 1.4 глави 1 розділу V ППБ в Україні - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (у приміщеннях де розміщено прилади системи поденної сигналізації, ППКП не опломбований додаток Ж, пункт Ж 6.13);

- пункту 1.4 глави 1 розділу V ППБ в Україні - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (у приміщенні де розміщено прилади системи пожежної сигналізації відсутні інструкції про порядок дій чергового персоналу на випадок появи сигналів про пожежу або про несправність в системах протипожежного захисту додаток Ж, пункт Ж 6.6);

- пункту 1.4 глави 1 розділу V ППБ в Україні - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (об`єкт не забезпечено резервним запасом пожежних сповіщувачів не менше 10% від загальної кількості їх в СПС пункт 7.2.22);

- пункту 2.1 (4) глави 2 розділу V ППБ в Україні - 1 раз на рік не проводиться перевірка на працездатність мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу з випробуванням на тиск та витрату води з оформленням акта згідно з вимогами чинного законодавства;

- пункту 2.3, 2.4 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - між машинним відділенням ліфта та горищем будівлі підприємства допускається зниження класу вогнестійкості, елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері);

- пункту 22 розділу ІІ, пункту 2.3 розділу ІІІ ППБ в Україні - на дверях третього поверху, що ведуть на сходову клітину, відсутні пристрої для само зачинення дверей (пункт 6.29 ДБН В.1.1-7:2016);

- пункту 1.20 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - не проведений замір опору ізоляції освітлювальної електромережі і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання;

- пункту 2.2 (3) глави 2 розділу V ППБ в Україні - пожежні кран-комплекти не укомплектовані згідно норм належності;

- пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБ в Україні - приміщення підприємства не забезпечені первинними засобами пожежогасіння в повному обсязі;

- пункту 1.4 глави 1 розділу V ППБ в Україні - відсутній оновлений план (схема) евакуації людей на випадок пожежі в приміщеннях підприємства;

- пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - коридори, проходи, сходові клітки, виходи та інші шляхи евакуації підприємства не повністю забезпечені (обладнані) евакуаційним освітленням;

- пункту 3.11 глави 3 розділу V ППБ в Україні - пожежні щити на території об`єкту не доукомплектовані засобами пожежогасіння в повному обсязі: вогнегасники - 3 шт.; ящик з піском - 1 шт.; повсті розміром 2х2 м. - 1 шт.; багор - 2 шт.; лопати - 2 шт.; сокири - 2 шт.;

- пункту 2.1 (9) глави 2 розділу V ППБ в Україні - біля місць розташування пожежних гідрантів не встановлені покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта та внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева);

- пункту 1.6 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- частини другої статті 20 Кодексу цивільного захисту України, пункту 2.1 ПТБ - не призначена відповідальна особа (працівників підприємства, на яких покладено відповідні функції з організації виконання вимог техногенної безпеки);

- пункту 8 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України - посадова особа або працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань цивільного захисту;

- пункту 3 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України - не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії;

- пункту 16 розділу ІІ ППБ в Україні - посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

- пункту 2.2 розділу ІІІ, пункту 1.1 розділу V ППБ в Україні - система протидимного захисту (система димовидалення з поверхів) будівлі знаходиться у не робочому (непрацездатному стані);

- пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБ в Україні - приміщення підприємства не обладнані системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуацією людей в порушення вимог Додатку Б (обов`язковий) Таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014;

- пункту 1.1 глави 1 розділу V ППБ в Україні - система протипожежного захисту об`єкту не утримується в постійній готовності до виконання роботи (ДБН В.2.5-56:2014 «Система протипожежного захисту» Додаток Ж, пункт Ж 6.3);

- пункту 2.2 розділу ІІ ППБ в Україні - на сходових клітинах евакуаційних виходів будівлі не влаштовано відкривні фрамуги (пункт 7.3.26 ДБН В.1.1-7-2016);

- пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБ в Україні - територія підприємства, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки не забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнезахисними ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, поденним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожежі у їх початковій стадії розвитку в достатній кількості;

- пункту 3.17 глави 3 розділу V ППБ в Україні - не проведено технічне обслуговування вогнегасників відповідно до «Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги»;

- пункту 3.18 глави 3 розділу V ППБ в Україні - вогнегасники, які експлуатуються, не мають облікові (інвентарні) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації;

- пункту 1.6 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів та кабелів в приміщеннях на 4, 5, 6, 7, 8, 9,-му поверхах підприємства не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- пункту 1.8 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - на деяких поверхах підприємства допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами);

- пункту 1.18 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - в приміщеннях 7, 9-го поверхів допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією;

- пункту 1.7 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - в деяких приміщеннях відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів;

- пункту 1.1 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - не проведений планово-попереджувальний ремонт електромереж у відповідності до вимог Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів та Правил улаштування електроустановок;

- пункту 2.26 глави 2 розділу ІV ППБ в Україні - лінії живлення до побутових кондиціонерів, що встановлені на 3, 4, 6 поверхах не забезпечені (обладнані) автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії;

- пункту 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - грати на вікнах приміщень 1-го та 2-го поверхів підприємства де перебувають люди не виконані розпашними розсувними або легкозйомними;

- пункту 3.9 глави 3 розділу ІІІ ППБ в Україні - не пофарбовані згідно вимог зовнішні сходи на даху підприємства;

- частини п`ятої статті 55, частини першої статті 57 Кодексу цивільного захисту України, пункту 8.2 розділу 8 ДБН В.1.1-7 - проїзди та під`їзні шляхи для пожежних машин до будівель не відповідають вимогам пожежної безпеки згідно ДБН В.1.1-7;

- пункту 5 глави 1 розділу ІІ ППБ в Україні - на об`єкті не розроблена та не затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку потрібно проводити практичні тренування всіх задіяних працівників;

- пункту 10 глави 1 розділу ІІ ППБ в Україні - для працівників охорони не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання системи протипожежного захисту, а також вказати хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі.

Зміст акта перевірки не містить заперечень з боку відповідача, про що в акті міститься відповідне застереження про відсутність зауважень до оформлення акта перевірки.

Виявлення вказаних порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877).

Частиною першою статті 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VІ.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Із системного налізу вищенаведених норм законодавства слідує, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Колегія суддів зазначає, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З матеріалів справи вбачається, що в акті від 17.03.2021 № 66 встановлено 38 (тридцять вісім) окремих порушень відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до частини першої статті 51 та частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини п`ятої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.

Згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Щодо виявлених під час перевірки порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - Правила № 1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Вимоги цих Правил не поширюються на підземні споруди промислового призначення; метрополітени (крім об`єктів комерційного, торговельного та соціально-побутового призначення); тунелі; об`єкти виробництва, зберігання та утилізації вибухових і радіоактивних речовин й засобів підривань; морські та річкові споруди, що знаходяться на плаву; нафто-, газо-, продуктопроводи; лісові масиви.

Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами державної влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пунктом 2.2 (10) глави 2 розділу V Правил № 1417 передбачено, що система внутрішнього протипожежного водопроводу повинна відповідати таким вимогам: зовнішні патрубки з приєднуваними головками, засувки, зворотні клапани для приєднання рукавів пожежних машин повинні утримуватись у справному стані.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.2 (10) глави 2 розділу V Правил № 1417 - пожежні кран-комплекти не пройшли технічне обслуговування та перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.4 глави 1 розділу V Правил № 1417 передбачено, що підтримання експлуатаційної придатності (технічне обслуговування) СПЗ здійснюється відповідно до вимог технічної документації підприємств-виготовлювачів та затверджених регламентів робіт з технічного обслуговування.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил № 1417 - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (не укладено договір на технічне обслуговування системи протипожежного захисту з організацією, яка має відповідну ліцензію додаток Ж, пункт Ж 2.2, Ж 2.4).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил № 1417 - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (у приміщеннях де розміщено прилади системи поденної сигналізації, ППКП не опломбований додаток Ж, пункт Ж 6.13).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил № 1417 - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (у приміщенні де розміщено прилади системи пожежної сигналізації відсутні інструкції про порядок дій чергового персоналу на випадок появи сигналів про пожежу або про несправність в системах протипожежного захисту додаток Ж, пункт Ж 6.6).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.4 глави 1 розділу V Правил № 1417 - підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту не проводиться відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», (об`єкт не забезпечено резервним запасом пожежних сповіщувачів не менше 10% від загальної кількості їх в СПС пункт 7.2.22).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.1 (4) глави 2 розділу V Правил № 1417 передбачено, що зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам: для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу власнику мережі водопостачання або іншій відповідальній особі, визначеній у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства, необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.1 (4) глави 2 розділу V Правил № 1417 - 1 раз на рік не проводиться перевірка на працездатність мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу з випробуванням на тиск та витрату води з оформленням акта згідно з вимогами чинного законодавства.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктами 2.3, 2.4 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах.

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинків через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди має бути не меншим, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками E (показник втрати цілісності) та I (показник втрати теплоізолювальної спроможності).

У місцях проходок трубопроводів через протипожежні перешкоди трубопроводи та їхню ізоляцію слід виконувати з негорючих матеріалів.

Щодо встановленого порушення відповідно до пунктів 2.3, 2.4 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - між машинним відділенням ліфта та горищем будівлі підприємства допускається зниження класу вогнестійкості, елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах (протипожежні двері).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 22 розділу ІІ, пунктом 2.3 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах.

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 22 розділу ІІ, пункту 2.3 розділу ІІІ Правил № 1417 - на дверях третього поверху, що ведуть на сходову клітину, відсутні пристрої для само зачинення дверей (пункт 6.29 ДБН В.1.1-7:2016).

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов з інформацією про окремі усунення порушень, зафіксованих в акті планового заходу, відповідно до якого пункт 8 акта перевірки усунуто шляхом встановлення на дверях 3-го поверху пристроїв для само зачинення дверей. Проте жодних доказів на підтвердження зазначеного усунення порушень ППБ України відповідачем не надано.

Пунктом 1.20 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.20 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - не проведений замір опору ізоляції освітлювальної електромережі і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.2 (3) глави 2 розділу V Правил № 1417 передбачено, що система внутрішнього протипожежного водопроводу повинна відповідати таким вимогам: пожежний плоскоскладальний рукав необхідно утримувати сухим, складеним в «гармошку» або подвійну скатку, приєднаним до крана та ствола і не рідше одного разу на шість місяців розгортати та згортати наново.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.2 (3) глави 2 розділу V Правил № 1417 - пожежні кран-комплекти не укомплектовані згідно норм належності

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 3.6 глави 3 розділу V Правил № 1417 передбачено, що територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 3.6 глави 3 розділу V Правил № 1417 - приміщення підприємства не забезпечені первинними засобами пожежогасіння в повному обсязі.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 12 акта перевірки, а саме те, що відсутній оновлений план (схема) евакуації людей на випадок пожежі в приміщеннях підприємства, суд зазначає, що в якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення, відповідно до якого пункт 12 акта перевірки усунуто шляхом оновлення плану (схеми) евакуації людей на випадок пожежі. Проте жодних доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - коридори, проходи, сходові клітки, виходи та інші шляхи евакуації підприємства не повністю забезпечені (обладнані) евакуаційним освітленням.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 3.11 глави 3 розділу V Правил № 1417 передбачено, що для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди).

Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м 2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м 2 захищуваної площі.

До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.

На пожежних щитах (стендах) повинні розміщуватися ті первинні засоби гасіння пожежі, які можуть застосовуватися в даному приміщенні, споруді, установці.

Пожежні щити (стенди) та засоби пожежогасіння повинні бути пофарбовані у відповідні кольори згідно з ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности».

Склади пиломатеріалів, тари та волокнистих матеріалів потрібно забезпечувати необхідною (понаднормовою) кількістю пожежних щитів з набором первинних засобів пожежогасіння згідно з місцевими умовами.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 3.11 глави 3 розділу V Правил № 1417 - пожежні щити на території об`єкту не доукомплектовані засобами пожежогасіння в повному обсязі: вогнегасники - 3 шт.; ящик з піском - 1 шт.; повсті розміром 2х2 м. - 1 шт.; багор - 2 шт.; лопати - 2 шт.; сокири - 2 шт.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.1 (9) глави 2 розділу V Правил № 1417 передбачено, що зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам: біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені (відповідальні за встановлення - згідно з підпунктом 9 цього пункту) покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.1 (9) глави 2 розділу V Правил № 1417 - біля місць розташування пожежних гідрантів не встановлені покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта та внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.6 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.6 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Частиною другою статті 20 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що організація заходів цивільного захисту суб`єкта господарювання здійснюється підрозділами (посадовими особами) з питань цивільного захисту, які створюються (призначаються) керівниками зазначених суб`єктів господарювання з урахуванням таких вимог: 1) у суб`єктах господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту, з чисельністю працюючих понад 3 тисячі осіб створюються підрозділи з питань цивільного захисту; 2) у суб`єктах господарювання, а також закладах охорони здоров`я із загальною чисельністю працюючих та осіб, які перебувають на лікуванні, від 200 до 3 тисяч осіб та у суб`єктах господарювання, віднесених до другої категорії цивільного захисту, призначаються посадові особи з питань цивільного захисту; 3) у навчальних закладах з денною формою навчання з чисельністю 500 і більше осіб, які навчаються, призначаються посадові особи з питань цивільного захисту; 4) у суб`єктах господарювання з чисельністю працюючих до 200 осіб призначаються особи з питань цивільного захисту за рахунок штатної чисельності суб`єкта господарювання.

Пунктом 2.1 Правил техногенної безпеки, затверджених наказом МВС України від 05.11.2018 № 879, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27.11.2018 за № 1346/32798 (далі Правила № 879) передбачено, що відповідальні особи - це посадові особи (працівники) органів влади та об`єктів, на яких покладено відповідні функції з організації забезпечення техногенної безпеки.

Щодо встановленого порушення відповідно до частини другої статті 20 Кодексу цивільного захисту України, пункту 2.1 Правил № 879 - не призначена відповідальна особа (працівників підприємства, на яких покладено відповідні функції з організації виконання вимог техногенної безпеки).

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 17 акта перевірки усунуто шляхом призначення відповідальної особи з організації виконання вимог техногенної безпеки, на підтвердження чого надано копію наказу від 03.06.2021 № 5-к «Про внесення змін до наказу № 19-к від 30.09.2020», згідно з яким на начальника експлуатаційного відділу ОСОБА_4 покладено відповідальність за забезпечення техногенної та пожежної безпеки на підприємстві та створення безпечних умов праці відповідно до чинного законодавства.

Пунктом 8 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 8 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України - посадова особа або працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань цивільного захисту.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 3 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 3 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України - не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії.

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 19 акта перевірки усунуто шляхом розміщення на видимих місцях поряд з «Інструкцією про заходи пожежної безпеки» «Правила поведінки у разі виникнення ситуації техногенного характеру». Проте жодних доказів на підтвердження усунення вказаних порушень не надано.

Пунктом 16 розділу ІІ Правил № 1417 передбачено, що посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 16 розділу ІІ Правил № 1417 - посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях».

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.2 розділу ІІІ, пункту 1.1 розділу V Правил № 1417 передбачено, що керівники об`єктів, підприємств повинні забезпечити утримання засобів протипожежного захисту, зокрема системи протипожежного захисту, у працездатному стані та забезпечити підтримання їх експлуатаційної придатності (технічне обслуговування).

Усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.2 розділу ІІІ, пункту 1.1 розділу V Правил № 1417 - система протидимного захисту (система димовидалення з поверхів) будівлі знаходиться у не робочому (непрацездатному стані).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил № 1417 передбачено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил № 1417 - приміщення підприємства не обладнані системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуацією людей в порушення вимог Додатку Б (обов`язковий) Таблиця Б.1 ДБН В.2.5-56:2014.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.1 глави 1 розділу V Правил № 1417 передбачено, що усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.1 глави 1 розділу V Правил № 1417 - система протипожежного захисту об`єкту не утримується в постійній готовності до виконання роботи (ДБН В.2.5-56:2014 «Система протипожежного захисту» Додаток Ж, пункт Ж 6.3).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.2 розділу ІІ Правил № 1417 передбачено, що під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.2 розділу ІІ Правил № 1417 - на сходових клітинах евакуаційних виходів будівлі не влаштовано відкривні фрамуги (пункт 7.3.26 ДБН В.1.1-7-2016).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 3.6 глави 3 розділу V Правил № 1417 передбачено, що територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.

До початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з Правилами експлуатації та типовими нормами належності вогнегасників, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 15.01.2018 № 25, зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 23.02.2018 за № 225/31677.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 3.6 глави 3 розділу V Правил № 1417 - територія підприємства, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки не забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнезахисними ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, поденним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожежі у їх початковій стадії розвитку в достатній кількості.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 3.17 глави 3 розділу V Правил № 1417 передбачено, що технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 № 152, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 29.04.2004 за № 555/9154, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги».

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 3.17 глави 3 розділу V Правил № 1417 - не проведено технічне обслуговування вогнегасників відповідно до «Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги».

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 26 акта перевірки усунуто шляхом забезпечення 1-го та 4-го поверхів вогнегасниками з відповідним терміном придатності (решта будівлі вільна та знеструмлена). Проте жодних доказів на підтвердження усунення вказаних порушень не надано.

Пунктом 3.18 глави 3 розділу V Правил № 1417 передбачено, що вогнегасники, які експлуатуються, повинні мати: облікові (інвентарні) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації; пломби на пристроях ручного пуску; бирки та маркувальні написи на корпусі, червоне сигнальне пофарбування згідно з державними стандартами.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 3.18 глави 3 розділу V Правил № 1417 - вогнегасники, які експлуатуються, не мають облікові (інвентарні) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації.

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 26 акта перевірки усунуто шляхом нумерації на 1-му та 4-му поверхах вогнегасників (решта будівлі вільна та знеструмлена). Проте жодних доказів на підтвердження усунення вказаних порушень не надано.

Пунктом 1.6 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.6 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів та кабелів в приміщеннях на 4, 5, 6, 7, 8, 9,-му поверхах підприємства не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.8 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт. Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.8 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - на деяких поверхах підприємства допускається експлуатація світильників зі знятими ковпаками (розсіювачами).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.18 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що забороняється: проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів; відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках; експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією; застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок; застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання; користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами; підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами); використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів; складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено; прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток; розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування. Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.18 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - в приміщеннях 7, 9-го поверхів допускається експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.7 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.7 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - в деяких приміщеннях відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.1 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Мінпаливенерго України від 25.07.2006 № 258, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25.10.2006 за № 1143/13017 (у редакції наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13.02.2012 № 91) (далі - ПТЕ), Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Держнаглядохоронпраці від 09.01.1998 № 4, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 10.02.1998 за № 93/2533.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 1.1 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - не проведений планово-попереджувальний ремонт електромереж у відповідності до вимог Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів та Правил улаштування електроустановок.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.26 глави 2 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що монтаж, підключення, прокладання мереж, улаштування електричного захисту на лініях, які живлять побутові кондиціонери, повинні проводитися відповідно до вимог інструкції виробника.

Лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів.

Переріз електропроводів, які живлять одинично встановлені побутові кондиціонери, повинен відповідати допустимому струмовому навантаженню, яке визначається паспортом на виріб.

Зовнішній простір та стіни будинків навколо кондиціонерів мають бути розчищені від гілок дерев, витких рослин та інших предметів і конструкцій із горючих матеріалів у радіусі не менше ніж 1,5 метра.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.26 глави 2 розділу ІV Правил № 1417 - лінії живлення до побутових кондиціонерів, що встановлені на 3, 4, 6 поверхах не забезпечені (обладнані) автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.16 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 2.16 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - грати на вікнах приміщень 1-го та 2-го поверхів підприємства де перебувають люди не виконані розпашними розсувними або легкозйомними.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 35 акта перевірки - не пофарбовані згідно вимог зовнішні сходи на даху підприємства.

Так, згідно з пунктом 2.15 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417, стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях будівель та споруд необхідно утримувати справними, пофарбованими.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Частиною п`ятою статті 55, частиною першою статті 57 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.

Виробничі, жилі, інші будівлі та споруди, обладнання, транспортні засоби, що вводяться в дію чи експлуатацію після завершення будівництва, реконструкції або технічного переоснащення, а також технологічні процеси та продукція повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів з пожежної безпеки.

Згідно з пунктом 8.2 розділу 8 ДБН В.1.1-7, затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2016 № 287 «Про затвердження ДБН В.1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»«, проїзди та під`їздні шляхи для пожежних машин слід передбачити відповідно до вимог ДБН 360, ДБН Б.2.4-1, ДБН Б.2.4-3, ДБН В.2.2-24, СНиП ІІ-89, інших НД.

Щодо встановленого порушення відповідно до частини п`ятої статті 55, частини першої статті 57 Кодексу цивільного захисту України, пункту 8.2 розділу 8 ДБН В.1.1-7 - проїзди та під`їзні шляхи для пожежних машин до будівель не відповідають вимогам пожежної безпеки згідно ДБН В.1.1-7.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 5 глави 1 розділу ІІ Правил № 1417 передбачено, що Особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства..

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 5 глави 1 розділу ІІ Правил № 1417 - на об`єкті не розроблена та не затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку потрібно проводити практичні тренування всіх задіяних працівників.

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 37 акта перевірки усунуто шляхом розроблення Інструкції «Про порядок дій у разі пожежі та інших надзвичайних ситуацій». Проте жодних доказів на підтвердження усунення вказаних порушень не надано.

Пунктом 10 глави 1 розділу ІІ Правил № 1417 передбачено, що Особи, відповідальні за забезпечення пожежної безпеки на підприємствах та об`єктах, їх права та обов`язки визначаються відповідно до законодавства.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 37 акта перевірки - на об`єкті не розроблена та не затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку потрібно проводити практичні тренування всіх задіяних працівників.

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Правил № 1417, на об`єктах з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення з одночасним перебуванням 50 і більше осіб, які є навчальними (у тому числі дошкільними) закладами, закладами охорони здоров`я із стаціонаром, будинками для людей похилого віку та інвалідів, санаторіями і закладами відпочинку, розважальними, культурно-освітніми та видовищними закладами, критими спортивними будинками і спорудами, готелями, мотелями, кемпінгами, торговими підприємствами та іншими аналогічними за призначенням об`єктами з масовим перебуванням людей, на доповнення до схематичного плану евакуації повинна бути розроблена та затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Для об`єктів, у яких передбачається перебування людей уночі, інструкції повинні передбачати також дії у нічний час.

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 37 акта перевірки усунуто шляхом розроблення Інструкції «Про порядок дій у разі пожежі та інших надзвичайних ситуацій». Проте жодних доказів на підтвердження усунення вказаних порушень не надано.

Щодо встановленого порушення відповідно до пункту 38 акта перевірки - для працівників охорони не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання системи протипожежного захисту, а також вказати хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі.

Згідно з пунктом 10 розділу ІІ Правил № 1417, для працівників охорони (сторожів, вахтерів, вартових) повинно бути розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі.

Працівники охорони повинні мати список посадових осіб об`єкта із зазначенням їх місць проживання, службових, домашніх (мобільних) телефонів.

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідачем надано лист-заперечення на позов, відповідно до якого пункт 38 акта перевірки усунуто шляхом розроблення Інструкції «Про заходи пожежної безпеки для охоронників». Проте жодних доказів на підтвердження усунення вказаних порушень не надано.

Щодо порушень, встановлених в акті перевірки у пунктах 1, 14, 18, 20, 25, 32, 35, то відповідач тільки має намір усунути вказані порушення та станом на день розгляду справи ці порушення не усунуті відповідачем.

Щодо порушень, встановлених в акті перевірки у пунктах 10, 11, 13, 15, 16, 21, 24, 28, 29, 30, 31, 34, 36, то відповідач вказує, що ряд зазначених недоліків є необґрунтованими. Проте, жодних документально підтверджуючих доказів на обґрунтування цих обставин не надав.

Також відповідач зазначив, що ним розробляється план заходів щодо повного відновлення техногенної та пожежної безпеки підприємства та планується звернення до органів управління за сприянням в його фінансуванні.

Колегія суддів зазначає, що наданння відповідачем листа із зазначення про усунення окремих порушень, а також про те, що ряд недоліків вказаних в акті є необґрунтованими, не є належним доказом усунення порушень, виявлених під час планового заходу, оскільки в силу вимог Закону № 877-V, таким доказом, в тому числі, може бути акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.02.2020 у справі № 826/15768/18.

В силу вимог статті 6 Закону № 877-V, підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема серед іншого, є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Отже, в силу вимог вищевказаної статті Закону № 877-V, відповідач мав би звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.

Аналогічна позиції викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2021 у справі № 320/5696/18, які в силу вимог частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України враховані судом у спірних правовідносинах.

Разом з тим, відповідач передбачених статтею 6 Закону № 877-V дій щодо перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки не вчинив, таким чином наданий лист не є належним доказом усунення виявлених порушень.

Колегія суддів також зважає на те, що хоча акт позапланової перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, в даному випадку був би належним доказом усунення порушень відповідачем, суд не позбавлений самостійно встановлювати обставини на підставі наданих суду доказів фактичного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки.

Щодо виявлених та не усунутих на день розгляду справи порушень, колегія суддів зазначає наступне.

Суд апеляційної інстанції вказує, що такі порушення можуть призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі. Може призвести до руйнування споруд та устаткувань, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі. Зазначене призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення можуть не дати людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння, унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Крім того, колегія суддів зазначає, що чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування, не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян. Відсутність коштів на усунення виявлених порушень не може бути підставою для не вжиття заходів реагування з метою усунення порушень вимог законодавства, які створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 26.03.2020 у справі № 520/6694/19.

Матеріали справи також не містить доказів, які б свідчили про порушення позивачем процедури проведення перевірки.

Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно зі статтею 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Станом на час розгляду справи відповідачем не було надано суду документальних доказів усунення всіх порушень, які були виявлені в ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем у повному обсязі.

Також, суд апеляційної інстанції зазначає, що виявлені порушення є суттєвими та потребують усунення, оскільки можуть призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволять у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведуть до стрімкого розвитку та можуть потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

Також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідач не усунув у повному обсязі порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі основного проектного виробничого корпусу літ. А (адміністративної будівлі) Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» () за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.03.2021 № 66.

Колегія суддів зазначає, що такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю та здоров`ю населення.

При цьому, колегія суддів враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу вимог частини п`ятої статті 4 Закону № 877-V можливе з моменту отримання позивачем - органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18, від 05.02.2020 у справі № 160/1739/19, від 28.10.2020 у справі № 560/639/19, від 09.11.2020 у справі № 160/10997/19.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що підлягають задоволенню вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі основного проектного виробничого корпусу літ. А (адміністративної будівлі) Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» () за адресою: Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6, шляхом зобов`язання Державне підприємство «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» (; місцезнаходження: 07300, Київська обл., м. Вишгород, вул. Межигірського Спаса, буд. 6) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 17.03.2021 № 66.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника Державного підприємства «Український державний науково-технічний центр антикризових технологій в промисловості» - Синиченка Олексія Юрійовича - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 липня 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль