Справа № 640/27148/21
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

12 жовтня 2021 року м. Київ № 640/27148/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрівська Н.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовом1. ОСОБА_1 , 2. ОСОБА_2
до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
треті особи:1. Товариство з обмеженою відповідальністю «Біонікс Груп», 2. Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Строй-3», 3. Товариство з обмеженою відповідальністю «Євро-Клінт»
про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), з вимогами:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК «Перспектива» - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва , кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB «Київмонтажбуд» та TOB «Біонікс Груп» на підставі Договору генерального підряду №25/05-ГП/2016 від 11.01.2016р., укладеного між TOB «Глобалстрой-3» та TOB «Біонікс Груп» а також Договору генерального підряду №25/05-ГПУ2014 від 25.05.2014, укладеного між TOB «Глобал Строй-3» та TOB «Київмонтажбуд», а також декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул.Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва від 22.11.2016 «КВ 24. Замовник товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Строй-3»;

- зобов`язати Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснювати роботу, пов`язану із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК «Перспектива» - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у TOB «Київмонтажбуд» та TOB «Біонікс Груп» на підставі Договору генерального підряду №25/05-111/2016 від 11.01.2016, укладеного між TOB «Глобал-Строй-3» та TOB «БіоніксГруп» а також Договору генерального підряду №25/05-ГП/2014 від 25.05.2014, укладеного між TOB «Глобал Строй-3» та TOB «Київмонтажбуд», а також декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул.Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Киева від 22.11.2016 «KB 24. Замовник товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Строй-3» - у зв`язку з неспроможністю забудовника продовжувати будівництво;

- зобов`язати Виконавчий орган Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснювати роботу, пов`язану із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК «Перспектива» - житловий будинок № 40 за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера у Деснянському районі м. Києва, кадастровий номер земельної ділянки :62:096:0038, право на спорудження якого виникло у ГОВ «Київмонтажбуд» та TOB «Біонікс Груп» на підставі Договору генерального підряду №25/05-ГП/2016 від 11.01.2016, укладеного між TOB «Глобалстрой-3» та ГОВ «БіоніксГ`руп» а також Договору генерального підряду №25/05-ГП/2014 від 25.05.2014, укладеного між TOB «Глобал Строй-3» та TOB «Київмонтажбуд», а також декларації про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція нежитлового будинку під багатоквартирний житловий будинок по вул.Теодора Драйзера, 40 у Деснянському районі міста Києва від 22.11.2016 «КВ 24. Замовник товариство з обмеженою відповідальністю «Глобал Строй-3» - без додаткового залучення коштів фізичних осіб, які вже виконали фінансові зобов`язання перед замовником будівництва та Продавцями.

Згідно п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до п.4, п.5 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Також, відповідно до ч.4 ст.161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Як вказує зміст позовної заяви, предметом спору у цій справі є правомірність бездіяльності Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по організації роботи, пов`язаної із завершенням будівництва житлового комплексу ЖК «Перспектива», за адресою: м. Київ, Теодора Драйзера, 40.

При цьому, на підставі наявних в Єдиному державному реєстрі судових рішень даних (п.21 рішення Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №910/28188/14), що підтверджено представником позивачів у позовній заяві, судом встановлено, що наказом від 11.12.2017 №402 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) скасовано реєстрацію декларацій про початок виконання будівельних робіт від 22.11.2016 № КВ 24 та про готовність до експлуатації об`єкта, який належить до І-ІІІ категорії складності від 24.03.2017 за № КВ 36.

При цьому, Єдиний державний реєстр судових рішень не містить інформації про оскарження вказаного рішення суб`єкта владних повноважень або про визнання його недійсним.

Тобто наказ від 11.12.2017 №402 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на час звернення позивачів із цим позовом є чинним.

Звертаючись до суду з цим позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 в особі їх представника посилаються на переписку з Департаментом будівництва та житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а саме на лист №056/834-КО-3424/,1 від 25.03.2021, у якому зазначено, що питання можливості приведення ситуації з незаконними забудовами групи компаній TOB «Укогруп» та TOB «Сіті-Груп» до вимог містобудівного законодавства, зокрема, ЖК «Перспектива» на вул. Теодора Драйзера, 40 розглядаються на засіданнях комісії з вирішення проблемних питань по об`єктах незавершеного будівництва.

Представник позивачів, посилаючись на кримінальні провадження, які порушені відносно юридичних осіб та їх посадових осіб стосовно спірного будівництва, наголошує на тому, що «цілком очевидно, що спричинивши такій численній кількість осіб, чиї кошти були залучені для будівництва, матеріальні збитки в зв`язку з неотриманням квартир у власність, незаконним будівництвом на самовільно зайнятій ділянці, ризиковано сподіватися на те, що той самий забудовник TOB «Глобал Строй-3» здійснить добудову та введення в експлуатацію ЖК «Перспектива». Отже, такий обов`язок має бути покладено на відповідача, оскільки саме через бездіяльність якого було допущено дану ситуацію. Проте відповідач в даному випадку проявив протиправну бездіяльність за дотриманням договірних зобов`язань забудовником ЖК «Перспектива», яка пов`язана із залученням коштів фізичних осіб у будівництво багатоквартирних житлових будинків і продовжує вчиняти протиправну бездіяльність з приводу відсутності реальних дій з приводу організації добудови та введення в експлуатацію даних житлових комплексів. А саме дій направлених на пошук альтернативних варіантів вирішення порушеного питання шляхом можливої заміни забудовників на іншого комунального або державного забудовника задля якнайшвидшого будівництва даних об`єктів - відповідач не здійснив».

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідно до теорії права, бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод, інтересів фізичної особи чи прав та інтересів юридичної особи, або нездійснення суб`єктом владних повноважень дій, які випливають із його повноважень на виконання вимог чинного законодавства та впливають на права, свободи, інтереси фізичної особи чи права та інтереси юридичної особи.

Обов`язковою умовою для визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною є встановлення судом факту ухилення цього суб`єкта від виконання закріпленого на законодавчому рівні обов`язку щодо вчинення певних дій або прийняття рішення.

Бездіяльність може вважатися вчиненою в останній день строку, у який мала бути, але не була вчинена відповідна дія.

Підстави, з якими позивач пов`язує виникнення у нього права на звернення до суду і для задоволення його вимог визначаються позивачем самостійно. Під час ухвалення рішення суд вирішує: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин (п.1 ст.244 КАС України).

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно п.4 ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Слід наголосити й на тому, що самі по собі строки поза зв`язком із конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набувати) правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких встановлюється цей строк.

Конкретне визначення предмета оскарження у судовому порядку, а саме, у чому саме полягала бездіяльність позивача, має суттєве значення не тільки при вирішенні спору по суті, але і для вирішення судом питання щодо дотримання позивачем строків звернення до суду із такими вимогами.

У зв`язку з наведеним, позивачам необхідно навести конкретні дії, обов`язок по здійсненню яких покладено на відповідача законодавством, ним не вчинені та є предметом оскарження у цій справі або уточнити позовні вимоги в частині предмета оскарження у вказаній справі.

Відсутність наведених даних не тільки перешкоджає реалізації права відповідача навести свої доводи з приводу спірних обставин, а також унеможливлює вирішення судом питання щодо дотримання строку звернення до суду.

При цьому, судом наголошується увага позивачів на тому, що позовна заява має містити конкретні аргументи щодо тих дій, які, на їх переконання, мав вчинити саме визначений ними відповідач у справі, з посиланням на положення законодавства, які у спірних правовідносинах закріплюють обов`язок відповідача як суб`єкта владних повноважень вчинити саме такі дії. Натомість, наведені в позовній заяві доводи, які ґрунтуються на власних припущеннях щодо наявності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого обов`язку, не тільки перешкоджає відповідачу у наданні ним своїх пояснень/заперечень на такі доводи, а і унеможливлює оцінку судом рішень, дій чи бездіяльності у відповідності до ч.2 ст.2 КАС України.

До того ж, посилання позивачів на допущену відповідачем протиправну бездіяльність за дотриманням договірних зобов`язань забудовником ЖК «Перспектива», позбавляє суд також і можливості ідентифікувати вказаний спір як адміністративний.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч.2 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачам строку для усунення недоліків шляхом подання до суду позовної заяви, оформленої з урахуванням вищезазначених вимог, а також з наданням копій у відповідній кількості для направлення відповідачу (відповідачам).

Відповідно до ч.3 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та керуючись ст.160, ст.161, ч.1 ст.169, ст.243, ст.248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п.1 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особам, що звернулися із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили відповідно до ч.1 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.А. Добрівська