Справа № 953/6343/21
Суддя: Губська Я. В.
Дата ухвалення: 2021-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 953/6343/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2021 року Київський районний суд м. Харкова у складі: головуючої судді - Губської Я.В., за участю секретаря судових засідань Мордухович К.Г., розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в місті Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) в особі представника адвоката Тарасенко Дар`ї Юріївни (м.Харків, вул. Артема б.27 оф. 8 Г) до Слобожанської митниці Держмитслужби (м.Харків вул. Короленка б. 16 Б) про скасування постанови про порушення митних правил, -

В С Т А Н О В И В :

До Київського районного суду м.Харкова надійшла позовна заява ОСОБА_1 , в якій він просив суд: визнати протиправною та скасувати постанову про порушення митних правил №0951/80700/20 від 25.03.2021 р., якою його визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 485 КУпАП.

У позовній заяві представник зазначає, що позивач є директором ТОВ «Промтехімпорт». 10 червня 2020 року ТОВ «Промтехімпорт» уклало з ООО «Евроцентр-Гарант» м.Бєлгород, РФ контракт №10-06-20 RU ,відповідно до умов якого продавець ООО «Евроцентр-Гарант» зобов`язався поставити, а покупець ТОВ «Промтехімпорт» прийняти і оплатити продукцію промислового значення. Маючи намір придбати за цим договором бандажі для локомотиву з гребнем 89*143*83 та бандажі для локомотиву з гребнем 1060*143*98 виробництва АТ «Євраз НТМК» покупець отримав від продавця документи та інформацію про відповідний товар. Ще на стадії підготовки до імпорту товару ТОВ «Промтехімпорт» звернувся до Харківського НДІСЕ ім.. засл. проф.. Бокаріуса М.С. для проведення дослідження щодо визначення характеристики товару. 30.09.2020 року Харківським НДІСЕ ім.. засл. проф.. Бокаріуса М.С. було складено висновок експертного товарознавчого дослідження №15921, згідно висновку якого: бандажам для локомотивів з гребнем 89*143*83 та 1060*143*98 виробництва АТ «Євраз НТМК, виготовленим методом штамповки, відповідають наступні характеристики за УКТЗЕД: «Частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу: візки, ходові балансирні візки, вісі та колеса, їх частини, інші, включаючи частини: вісі, змонтовані або ні, колеса їх частини: штамповані сталеві» товарної під категорії 8607 19 10 10. 23.09.2020 року між сторонами контракту була підписана специфікація №1 до Контракту №10-06-20 RU, відповідно до якого сторони узгодили постачання товару: бандаж для локомотиву з гребнем 89*143*83 - 52 одиниці та бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 одиниць. Додатковою угодою №3 від 05.11.2020 року ціна зазначеного товару була уточнена. 09.11.2020 року ОСОБА_1 від імені ТОВ «Промтехімпорт» подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію UA807170/2020/059671, якою, крім іншого задекларовано імпорт вищевказаних товарів. На підставі наявних у декларанта документів, експертного висновку декларантом визначено код товару №1 митної декларації . Будь- яких підстав для того, щоб зазначити інший код, у декларанта не було. 10.11.2020 року Слобожанська митниця Держмитслужби винесла рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020, яким код товару «1 в графі 33 митної декларації визначено . 12.11.2020 року Слобожанською митницею Держмитслужби складено протокол про порушення митних правил №0951/80700/20 відносно позивача. 25.03.2021 року винесена постанова в справі про порушення митних правил №0951/80700/20, якою ОСОБА_1 , директора ТОВ «Промтехімпорт» визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 300% несплаченої суми, тобто 289 785,78 грн. Позивач вважає вказану постанову незаконною, оскільки в нього був відсутній умисел на неправомірне звільнення від сплати митних платежів, вважав, що вірним кодом УКТЗЕД для товару, що ввозиться є код 8607 191010, оскільки саме на це вказували всі наявні у декларанта документи. Вказала, що митницею факт надання позивачем недостовірних документів при митному оформленні виявлений не був, оскільки рішення митниці про визначення коду товару було винесено на підставі наданих декларантом достовірних документів, спірний товар є складним випадком класифікації товару, що виключає застосування до декларанта будь-яких санкцій за несплату митних платежів внаслідок невірно вказаного коду товару.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 13.04.2021 року відкрито спрощене позовне провадження.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 11.05.2021 року задоволено заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову.

11.06.2021 року через канцелярію суду надійшов відзив на позовну заяву, в якій представник відповідача просив відмовити в задоволенні позовних вимог. Вказали, що митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення згідно з УКТ ЗЕД. 09.11.2020 року до митного поста «Харків-Товарний» Слобожанської митниці Держмитслужби керівником ТОВ «Промтехімпорт» ОСОБА_1 для митного контролю та митного оформлення була проведена електронна митна декларація в режимі «ІМ40ДЕ» №UA807170/2020/059671 на товари, що надійшли на адресу ТОВ «Промтехімпорт» згідно з зовнішньоекономічним контрактом від 10.06.2020 №10-06-20 RU рахунком від 05.11.2020 №5113. Згідно рішення відділу кодування та класифікації товарі УАМПМВ та МТР від 10.11.2020 року №КТ- UA 80700-0581-2020 товар №1 бандаж для локомотиву з гребнем 89*143*83 - 52 шт. та бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 шт. являють собою розпізнавчі частини колісних пар, які потребують подальшого механічного оброблення, однак зберігаючи при цьому відмітні ознаки готових виробів. Торгівельна марка Евраз країна виробництва -RU, виробник АТ «Євраз НТМК» було змінено код УКТЗЕД з «8607 19 10 10» (ставка ввізного мита 0%) на код УКТЗЕД «8607 19 10 90» (ставка ввізного мита 10%). Згідно УКТЗЕД операція гарячого кування (штампування) та операція гарячого прокатування (вальцювання) вважаються різними за змістом та жодним чином не ототожнюються. Таким чином товар, підданий принаймні операціями штампування та прокатування не може бути віднесений до товарної під категорії «8607 19 10 10» «штамповані сталеві», а повинен розглядатись у товарній під категорії «8607 19 10 90» інші. Внаслідок зміни коду товару змінюються заходи тарифного регулювання ,а саме ставка ввізного мита змінюється з 0% на 10%. В результаті загальна сума недобору митних платежів, що підлягали сплаті при оформленні вказаної декларації становить 96 595,26 грн. Стосовно доводів позивача стосовно наявності складного випадку класифікації товару відповідно до ст. 69 МКУ. ОСОБА_1 є директором ТОВ «Промтехімпорт», що покладає на нього обов`язок знати вимоги законодавства з питань державної митної справи та дотримуватись їх. На думку відповідача вказані аргументи позивача на обґрунтування позовних вимог є способом уникнення відповідальності.

23 червня 2021 року через канцелярію суду надійшла відповідь на відзив на позовну заяву, в якій представник позивача вказав, що у ОСОБА_1 був відсутній умисел на неправомірне звільнення від сплати митних платежів. Також відсутній факт подання заявником недостовірних документів, надання ним недостовірної інформації та/або ненадання заявником всієї наявної в нього інформації необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення. Вказав, що ОСОБА_1 вважає, що рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020 є помилковим. Крім того ,відповідач не наводить жодних доводів щодо того, які на його думку недостовірні документи подані заявником, яка недостовірна інформація надана. Також, на теперішній час в Другому апеляційному адміністративому суді перебуває справа за позовом ТОВ «Промтехімпорт» до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації №UA807170/2020/01299.

В судове засідання позивач та його представник не з`явились, про дату, час та місце судового розгляду повідомлені належним чином. Від представника надійшла заява про слухання справи за їх відсутністю, позовні вимога просила задовольнити, вимоги в частині стягнення витрат на правову допомогу просила не розглядати.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином та своєчасно, причини неявки суду не повідомив, відзиву не надавав.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Судом досліджуються саме представлені сторонами письмові докази на підтвердження та спростування тих обставин, на які посилається кожна з них, інших суду не представлено та про їх витребування перед судом не порушувалося клопотань.

Суд, вирішуючи питання, передбачені ст. ст. 9, 244 КАС України, виходить з такого.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

На підставі п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно із ч. 2 ст. 77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Судом встановлено, що 10 червня 2020 року ТОВ «Промтехімпорт» уклало з ООО «Евроцентр-Гарант» м.Бєлгород, РФ контракт №10-06-20 RU, відповідно до умов якого продавець ООО «Евроцентр-Гарант» зобов`язався поставити, а покупець ТОВ «Промтехімпорт» прийняти і оплатити продукцію промислового значення. Маючи намір придбати за цим договором бандажі для локомотиву з гребнем 89*143*83 та бандажі для локомотиву з гребнем 1060*143*98 виробництва АТ «Євраз НТМК» покупець отримав від продавця документи та інформацію про відповідний товар.

23.09.2020 року між сторонами контракту була підписана специфікація №1 до Контракту №10-06-20 RU, відповідно до якого сторони узгодили постачання товару: бандаж для локомотиву з гребнем 89*143*83 - 52 одиниці та бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 одиниць.

30.09.2020 року Харківським НДІСЕ ім.. засл. проф.. Бокаріуса М.С. було складено висновок експертного товарознавчого дослідження №15921, згідно висновку якого: бандажам для локомотивів з гребнем 89*143*83 та 1060*143*98 виробництва АТ «Євраз НТМК, виготовленим методом штамповки, відповідають наступні характеристики за УКТЗЕД: «Частини до залізничних локомотивів або моторних вагонів трамвая або рухомого складу: візки, ходові балансирні візки, вісі та колеса, їх частини, інші, включаючи частини: вісі, змонтовані або ні, колеса їх частини: штамповані сталеві» товарної під категорії 8607 19 10 10.

Додатковою угодою №3 від 05.11.2020 року ціна зазначеного товару була уточнена.

09.11.2020 року ОСОБА_1 від імені ТОВ «Промтехімпорт» подав до Слобожанської митниці Держмитслужби митну декларацію UA807170/2020/059671, якою, крім іншого задекларовано імпорт вищевказаних товарів.

На підставі наявних у декларанта документів, експертного висновку, декларантом визначено код товару №1 митної декларації .

10.11.2020 року Слобожанська митниця Держмитслужби винесла рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020, яким код товару «1 в графі 33 митної декларації визначено .

12.11.2020 року Слобожанською митницею Держмитслужби складено протокол про порушення митних правил №0951/80700/20 відносно директора ТОВ «Промтехімпорт» ОСОБА_1

25.03.2021 року винесена постанова в справі про порушення митних правил №0951/80700/20, якою ОСОБА_1 , директора ТОВ «Промтехімпорт» визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу 300% несплаченої суми, тобто 289 785,78 грн.

Також, з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Промтехімпорт» подано позов до Харківського окружного адміністративного суду про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807170/2020/01299, винесені Слобожанською митницею Держмитслужби 10.11.2020 року.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2021 року в задоволенні адміністративного позову ТОВ «Промтехімпорт» до Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії-відмовлено. На вказане рішення ТОВ «Промтехімпорт» була подана апеляційна скарга до Другого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2021 року по справі призначено судово- товарознавчу експертизу.

Основним безпосереднім об`єктом порушення митних правил є встановлений порядок переміщення товарів через митний кордон України. Суб`єктивна сторона правопорушення передбачає наявність прямого умислу, тобто винний чітко розуміє та усвідомлює обставини та характер незаконного переміщення товарів через митний кордон України і прагне їх ввезти чи вивезти з території України з порушенням встановленого порядку митного контролю.

Положення ст. 485 МК України передбачають відповідальність за заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги.

Верховного Суд у постанові від 13.12.2018 (справа № 759/360/17) виклав висновок проте, що склад правопорушення, передбаченого ст. 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого, те що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути від сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у меншому розмірі). Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено ст. 485 МК України, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості.

Таким чином, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння, передбаченого ст. 485 МК України, обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин - встановлений законом порядок сплати податків та зборів.

Відповідно до ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Частиною першою статті 318 Митного кодексу України встановлено, що митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Частиною другою ст. 318 Митного кодексу України передбачено, що митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього кодексу та інших законів України.

Згідно ч.1 ст. 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації чи документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення.

Відповідно ч.1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Частиною 2 ст. 264 МК встановлено, що митна декларація та інші документи подаються митному органу в електронному вигляді з дотриманням вимог цього Кодексу або на паперових носіях. Митна декларація на паперовому носії супроводжується її електронною копією. Разом із митною декларацією митному органу подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та, у випадках, установлених цим Кодексом, декларація митної вартості. Відомості про документи, визначені частиною третьою статті 335 цього Кодексу, зазначаються декларантом або уповноваженою ним особою у встановленому порядку в митній декларації. На вимогу митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати митному органу оригінали таких документів або засвідчені в установленому порядку їхні копії, якщо законодавством не передбачено подання оригіналів.

Перелік документів, що подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений ст. 53 МК України.

Згідно ч. 1 ст. 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється у відповідності з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), що є товарною номенклатурою Митного тарифу України, Закону України від 19.09.2013 № 58-VІІ «Про митний тариф України», та складається з трьох частин - Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, приміток до розділів, груп та безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис групувань (розділів, груп, позицій, підпозицій, категорій, підкатегорій) та їх цифрове позначення).

Класифікація товарів згідно з УКТЗЕД проводиться з урахуванням визначальних характеристик товару, Основних правил інтерпретації УКТЗЕД і пояснень до УКТЗЕД,

Товарна номенклатура Митного тарифу України складається з наступних складових частин - Основних правил інтерпретації класифікації товарів, приміток до розділів та груп безпосередньо номенклатури товарів (текстовий опис угруповань ТН (розділ, група - два знаки, позиція - чотири знаки, підпозиція - шість знаків, категорія -вісім знаків, під категорія- десять знаків та їх цифрове позначення - код товарів).

Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД керуються при віднесенні товару до певного класифікаційного угрупування. Перші чотири правила регламентують порядок визначення товарної позиції й визначають порядок віднесення товару до певної товарної позиції. П`яте правило стосується класифікації упаковки. Шосте правило застосовується після того, як визначена товарна позиція, й регулює віднесення товару до відповідних підпозицій, категорій і підкатегорій.

Відповідно до першого Основного правила інтерпретації класифікації товарів, для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарної позиції.

Згідно шостого Основного правила інтерпретації класифікації товарів, для юридичних цілей класифікація товарів у товарних позиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Судом встановлено, що 10 червня 2020 року ТОВ «Промтехімпорт» уклало з ООО «Евроцентр-Гарант» м.Бєлгород, РФ контракт №10-06-20 RU, відповідно до умов якого продавець ООО «Евроцентр-Гарант» зобов`язався поставити, а покупець ТОВ «Промтехімпорт» прийняти і оплатити продукцію промислового значення. Маючи намір придбати за цим договором бандажі для локомотиву з гребнем 89*143*83 та бандажі для локомотиву з гребнем 1060*143*98 виробництва АТ «Євраз НТМК» покупець отримав від продавця документи та інформацію про відповідний товар.

23.09.2020 року між сторонами контракту була підписана специфікація №1 до Контракту №10-06-20 RU, відповідно до якого сторони узгодили постачання товару: бандаж для локомотиву з гребнем 89*143*83 - 52 одиниці та бандаж для локомотиву з гребнем 1060*143*98-8 одиниць.

На підставі наявних у декларанта документів, експертного висновку декларантом визначено код товару №1 митної декларації .

10.11.2020 року Слобожанська митниця Держмитслужби винесла рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2020, яким код товару «1 в графі 33 митної декларації» визначено код .

У статті 485 МК України не міститься такої умови для застосування санкцій до особи, як неправильне застосування коду товару в митній декларації чи неправильне визначення коду товару.

Відтак, в розумінні ст. 485 МК України, самостійне невірне декларування коду товару за УКТ ЗЕД не є порушенням митних правил.

Згідно ч. 2 ст. 69 МК України органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. Тому, здійснення такого контрою є прямим обов`язком відповідача, в той час як застосування штрафних санкцій за порушення, пов`язані з неправильною класифікацією товарів, можливе лише при поданні декларантом неправдивих відомостей, підроблених документів чи подання документів не в повному обсязі.

Згідно ст.487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, предявлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно ст. 530 МК України законність та обґрунтованість постанови митниці у справі про порушення митних правил можуть бути перевірені судом або центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, а постанови центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, - судом у зв`язку з поданням адміністративного позову, внесенням подання прокурора або в порядку контролю. Перевірка законності та обґрунтованості постанови у справі про порушення митних правил судом здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України. Підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил встановлені ст.531 МК України є: відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом. Підставами для скасування чи зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил можуть бути визнані й інші визначені законами обставини.

Згідно ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Суд зазначає, що склад вказаного порушення обумовлює наявність в діях декларанта особливої мети - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру. Висновок про виявлення факту порушення митних правил, що, відповідно до ст. 360 МК України є підставою для порушення справи про порушення митних правил, повинен робитись виключно за умови достатності даних, що вказують на наявність складу правопорушення, елементом якого є вина суб`єкта. Обставинами, які свідчать про наявність чи відсутність вини правопорушника, є, крім іншого, ступінь складності і неоднозначності класифікації тих чи інших товарів.

Представником позивача надавалися мотивовані пояснення щодо обставин оформлення митної декларації та акцентувалась увага відповідача на відсутність умислу в діях позивача на неправомірне звільнення від сплати митних платежів, а також про необхідність закриття провадження по справі в зв`язку із визнанням такого випадку складним.

Крім того, при зазначенні коду у митній декларації позивач керувався наявним у нього висновком експертного товарознавчого дослідження №15921, за виготовленням якого він звернувся ще на стадії підготовки до імпорту товару, що також підтверджує відсутність у позивача умислу на подання недостовірних документів з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів.

Також, на думку суду, в даному випадку наявний складний випадок класифікації товару, передбачений ст. 69 МК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 69 МК України під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Частиною 6 ст. 69 МК України імперативно встановлено, що штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв`язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення.

Якщо митні органи самостійно не могли визначити код товару, а для класифікації товару проводилося лабораторне дослідження, то сам факт необхідності проведення такого дослідження свідчить про те, що випадок класифікації є складним.

Так, з матеріалів справи вбачається, що митний орган направляв запит №359 від 09.11.2020 року до Управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно -тарифного регулювання з метою вирішення складного випадку класифікації (товар №1), а також в рішенні про визначення коду товару від 10.11.2020 року, вказано, що митницею була «додатково одержана технічна інформація», що свідчить про складність випадку класифікації спірного товару. Окрім того, ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2021 року по справі призначено судово- товарознавчу експертизу з метою застосування спеціальних знань, для визначення коду задекларованого товару, що також підтверджує складність випадку класифікації спірного товару.

23 травня 2018 року Верховний Суд розглянув справу №359/1615/16-а , у якій була задекларована протеїнова снекова суміш за одним кодом УКТ ЗЕД, однак митні органи надіслали декларанту повідомлення надати додаткові документи із зазначенням інформації про спосіб вживання продукту, рецепт приготування, види обробки, яким піддавались інгредієнти продукту. Після отримання цієї інформації митні органи встановили інший код цього товару та прийняли рішення про накладення штрафу.

Оскільки у митних органів виникла необхідність отримання додаткової інформації, Верховний Суд визнав випадок класифікації товару складним.

Такі обставини та необхідність підтвердження рішення про код товару свідчать про складність випадку класифікації, а отже накладення штрафу є неправомірним.

Пунктом 3.39 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур, що набула чинності в Україні 15.09.2011 р. закріплене загальне правило: Митна служба не застосовує істотних санкцій за помилки, якщо вона переконується в тому, що помилки не є навмисними та допущені не внаслідок умисного введення в оману або грубої недбалості. У випадках, коли митна служба вважає за необхідне попередити повторення таких помилок, санкції можуть застосовуватися в обсязі не більшому, ніж це необхідно для досягнення цієї мети.

Верховний Суд в складі колегії суддів касаційного адміністративного суду в своїй постанові від 10.12.2020 справа № 569/16120/15-а зазначив: «Аналізуючи зміст наведених вище норм права є підстави погодитися з висновками судів попередніх інстанцій про те, що склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК України, передбачає, з-поміж іншого, те що особа, яка його вчинила, діяла умисно, тобто усвідомлено, цілеспрямовано чинила так, щоб уникнути від сплати митних платежів (у тому числі й сплати їх у меншому розмірі). Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено статтею 485 МК України, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості.

Отож, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння (передбаченого статтею 485 МК України) обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (встановлений законом порядок сплати податків та зборів).

Вищевикладене узгоджується з позицією, викладеною в постанові Верховного Суду від 18 червня 2020 року у справі N 638/10546/16-а.»

Як вказав представник позивача, ОСОБА_1 було виконано вимоги ч.8 ст. 257, ч.1 ст. 266 МК України та заявлено повні відомості, що давали змогу митниці ідентифікувати та класифікувати товар, а також надали всі документи, необхідні для митного оформлення та для здійснення митницею контролю правильності класифікації товару.

Відповідно до ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є, в тому числі, відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, судом не встановлено, а відповідачем не доведена, особлива мета - ухилення від сплати податків та зборів, або зменшення їх розміру та наявність умислу на настання пов`язаних з нею наслідків, з наданих до суду матеріалів вбачається, що в даному випадку наявний складний випадок класифікації, а оскаржувана постанова винесена відповідачем без з`ясування всіх обставин, що мали значення при розгляді справи про порушення митних правил.

На переконання суду, дії позивача пов`язані з декларуванням товару не були спрямовані на досягнення мети у вигляді неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України, при цьому права громадян не можуть бути скасовані.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 КАС України.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного, позов підлягає задоволенню, оскаржувана постанова - скасуванню, провадження у справі - закриттю.

Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З матеріалів справи вбачається, що позивач при зверненні до суду з позовною заявою сплатив судовий збір в розмірі 454,00 грн.

Суд дійшов до висновку, що у зв`язку з задоволенням позову стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Слобожанської митниці Держмитслужби на користь позивача судовий збір в розмірі 454,00 грн.

Керуючись ст. ст. 5, 6, 7, 8, 9, 77, 134, 139, 205, 242, 243, 250, 255, 286, 295 Кодексу Адміністративного судочинства України, суд -

в и р і ш и в :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) в особі представника адвоката Тарасенко Дар`ї Юріївни (м.Харків, вул. Артема б.27 оф. 8 Г) до Слобожанської митниці Держмитслужби (м.Харків вул. Короленка б. 16 Б) про скасування постанови про порушення митних правил - задовольнити.

Скасувати постанову у справі про порушення митних правил № 0951/80700/20 від 25.03.2021 року про накладення на ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) адміністративного стягнення за ст. 485 МК України у вигляді штрафу у розмірі 300 % несплаченої суми митних платежів на суму 289 785,78 грн., провадження у справі закрити.

Стягнути з Слобожанської митниці Держмитслужби () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 454 грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя -