Справа № 460/12123/21
Суддя: Д.Є. Махаринець
Дата ухвалення: 2021-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Махаринця Д.Є., після одержання позовної заяви
доРівненська обласна прокуратура
про визнання бездіяльності протиправною, стягнення середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні, -
ОСОБА_1 звернулась з позовом до Рівненської обласної прокуратури у якому просить визнати бездіяльність відповідача щодо затримки виплати вихідної допомоги при звільненні та стягнути на її користь середній заробіток в розмірі 5729,90 грн за весь час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні з 03.09.2020 по день фактичного розрахунку 02.06.2021.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 07.09.2021 позовну заяву було залишено без руху позивачу було запропоновано усунути недоліки позовної заяви шляхом подання: заяви про поновлення строку звернення до суду з доказами на її підтвердження з урахуванням викладеного в цій ухвалі, а також належним чином засвідчених копій усіх долучених до позову документів.
На виконання вимог вищевказаної ухвали позивачем було подано заяву про усунення недоліків позову з додатками в якій позивач зокрема вказана, що про порушення своїх прав вона дізналась 02.07.2021, а тому звернулась в суд у встановлений законом шестимісячний строк.
З приводу вказаного у заяві позивача суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.
Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.
Частиною 2 статті 233 КЗпП України передбачено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.
Твердження позивача про необхідність застосування до спірних правовідносин вимог ч.2 ст. 233 КЗпП України не відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові по справі №711/4010/13-ц від 18.03.2020 року, відповідно до якої вихідна допомога не належить до структури заробітної плати, тобто не є основною чи додатковою заробітною платою а також не є іншою заохочувальною чи компенсаційною виплатою, що входить до такої структури та, правовій позиції Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 року у справі № 910/4518/16, в якій виходячи з аналізу норм законодавства, Суд дійшов висновку, що середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою у розумінні статті 2 Закону України "Про оплату праці".
За змістом статей 1, 2 Закону України "Про оплату праці" заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.
Структура заробітної плати: Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців. Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій. Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.
За приписами пункту 3.8 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13 січня 2004 року №5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 січня 2004 року за № 114/8713, до інших виплат, що не належать до фонду оплати праці, відносяться суми вихідної допомоги при припиненні трудового договору.
Таким чином, суд дійшов до висновку, що оскільки вихідна допомога при припиненні трудового договору не є складовою частиною заробітної плати то положення частини 2 статті 233 КЗпП України щодо можливості звернення до суду з позовом про стягнення заробітної плати без обмеження будь-яким строком не є застосовними як до випадків подання позовної заяви про стягнення вихідної допомоги при звільненні, так і до позовів про стягнення середнього заробітку за час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні.
Приписами ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування (п.17 ч.1 ст.4 КАС України).
При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
З матеріалів справи слідує, що позивач займав посаду прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Рівненської області та оскаржує бездіяльність відповідача щодо затримки виплати вихідної допомоги при звільненні з 03.09.2020 по день фактичного розрахунку 02.06.2021 та просить стягнути середній заробіток в розмірі 5729,90 грн за весь час затримки виплати вихідної допомоги при звільненні за вказаний період.
Зважаючи на те, що вихідна допомога при звільненні та заробіток за весь час затримки виплати вихідної допомоги не є складовими заробітної плати, беручи до уваги те, що положення частини 2 статті 233 КЗпП України щодо можливості звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком не є застосовними до випадків подання позовної заяви про стягнення вихідної допомоги при звільненні та заробітку за весь час затримки виплати вихідної допомоги, тому позивач повинен був звернутися з вказаними позовними вимогами у межах місячного строку звернення до суду.
Позивач особисто вказала в заяві поданій до суду 29.09.2021, що про порушення своїх прав вона дізналась 02.07.2021, а із позовною заявою про стягнення вихідної допомоги та середнього заробітку за весь час затримки розрахунку позивач звернулася до адміністративного суду 30 серпня 2021 року (згідно відмітки суду), тобто з пропуском місячного строку з дня звільнення з посади прокурора.
Додатково суд зазначає, що фактична виплата вихідної допомоги відбулась 02.06.2021 згідно довідки АТ КБ "Приватбанк" долученої позивачем до позову.
Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо заяву не буде подано особою у зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Пунктом 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" №3477-IV від 23.02.2006, є джерелом права.
Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його правами та обов`язками.
Доступ до правосуддя включає не лише можливість подати заяву до суду. На відміну від права на справедливий суд, право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може бути обмежено, зокрема, задля забезпечення нормального функціонування судової системи. Це включає часові обмеження, фінансовий тягар, вимоги щодо форми звернення тощо.
За наведених обставин, наявні правові підстави для повернення позовної заяви
Керуючись статтями 169, 241, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В :
Позовну заяву і додані до неї документи повернути позивачу.
Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повний текст ухвали складений 11.10.21

Суддя Д.Є. Махаринець