Справа № 480/9557/20
Суддя: Бартош Н.С.
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 р.Справа № 480/9557/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бартош Н.С.,

Суддів: Григорова А.М. , Подобайло З.Г. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду (головуючий І інстанції С.В. Воловик) від 10.06.2021 року (повний текст рішення складено 15.06.21 року) по справі №480/9557/20

за позовом ОСОБА_1

до Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України

про визнання протиправними та скасування наказів,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся з позовною заявою до Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, в якій просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління ДПС України №567-ап від 30.05.2019 "Про підсумки підготовки персоналу Сумського прикордонного загону за перше півріччя 2019 року" в частині оголошення догани інспектору прикордонного контролю1 - категорії віпс "Х. Михайлівський" (тип А), впс "Конотоп" (тип А) прапорщику ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління ДПС України №1226-АГ від 21.10.2019 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" з додатком, яким ОСОБА_1 оголошено сувору догану.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 04.01.2021 року відкрито провадження по справі та призначено справу до розгляду у підготовчому засіданні.

26.01.2021 року представником відповідача до канцелярії суду першої інстанції подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, мотивоване пропуском місячного строку звернення до суду.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 02.02.2020 року призначено почеркознавчу експертизу та зупинено провадження у справі до одержання висновків експертизи.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року поновлено провадження у справі та призначено до розгляду у підготовчому засіданні.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 10.06.2021 року відмовлено у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду та задоволено клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про визнання протиправними та скасування наказів залишено без розгляду.

Позивач, не погодився із ухвалою суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права. Вказує, що залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду, оскільки про порушення своїх прав він дізнався лише 17.12.2020 року і в місячний строк звернувся до суду із позовом.

Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

Сторони про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлялись.

Представник відповідача надав клопотання про розгляд справи без його участі.

Колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Статтею 118 КАС Українивизначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом. Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

За змістомстатті 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

Частиною першоюстатті 122 КАС Українипередбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частин третьої, п`ятоїстатті 122 КАС Українидля захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Статтею 123 КАС Українивизначено, що уразі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини шостоїстатті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частиною першоюстатті 169 КАС Українипередбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями160,161цьогоКодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із пунктами 3, 5 частини першоїстатті 171 КАС Українисуддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями160,161,172цьогоКодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до пункту 8 частини першоїстатті 240 КАС Українисуд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо є підстави, визначені частинами третьою та четвертоюстатті 123 цього Кодексу.

Так, процесуальна природа та призначення строків звернення до суду зумовлюють при вирішенні питання їх застосування до спірних правовідносин необхідність звертати увагу не лише на визначені в нормативних приписах відповідних статей загальні темпоральні характеристики умов реалізації права на судовий захист - строк звернення та момент обчислення його початку, але й природу спірних правовідносин щодо захисту прав, свобод та інтересів, у яких особа звертається до суду.

Визначення строку звернення до адміністративного суду в системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

З аналізу положень статей123,171 КАС Українивипливає, що питання дотримання позивачем строку звернення з позовом з`ясовується судом на стадії відкриття провадження, а його пропуск є підставою для повернення позовної заяви, якщо суд дійде висновку, що причини, з яких його пропущено, не відповідають критеріям поважності.

Суд може повернутися до вирішення питання про дотримання позивачем строку звернення до суду й після відкриття провадження, і, установивши, що об`єктивних перешкод для своєчасного звернення до суду не існувало, постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Закріплений у частинах першій-третійстатті 123 КАС Українипорядокдає підстави для висновку, що в обох випадках (як і до, так і після відкриття провадження) застосуванню процесуальних наслідків пропуску строку звернення до суду має передувати оцінка судом зазначених у заяві позивача причин пропуску такого пропуску.

До відкриття провадження у справі реалізація відповідних процесуальних гарантій відбувається шляхом залишення позовної заяви, поданої за межами строків звернення до суду, без руху з пропозицією подати заяву про його поновлення або вказати інші, ніж ті, що зазначені в позовній заяві, підстави для поновлення строку.

Подібним чином законодавець урегулював і механізм залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду, факт якого встановлено після відкриття провадження у справі, закріпивши у частині третійстатті 123 КАС України, що позов залишається без розгляду, якщо позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, суд першої інстанції при відкритті провадження у справі не вирішив питання про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку та не визнавав підстави такого пропуску поважними чи ні.

Крім того, системний аналіз положеньстатті 123 КАС України дає підстави для висновку, що передумовою настання відповідних наслідків для позивача у спірних правовідносинах є надання можливості останньому скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропущеного строку, ніж ті, які були зазначені в первинній заяві про поновлення строку та визнані судом неповажними.

Верховний Суд у справі № 640/5645/19 (постанова від 23.09.2020) щодо застосування положень частин третьої та четвертоїстатті 123 КАС Українидійшов висновку, що правила процесуального закону щодо надання можливості позивачу подати заяву про поновлення пропущеного строку або вказати інші причини поважності пропущеного строку, слід застосовувати як на стадії відкриття провадження у справі, так і на стадії розгляду справи після відкриття провадження у справі.

Постановляючи оспорювану ухвалу суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач пропустив строк звернення до суду, зазначивши, що він не надав належних та допустимих доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, та адміністративний позов залишив без розгляду.

Однак, матеріали справи не містять процесуальних рішень щодо надання можливості позивачу скористатися правом подати заяву, в якій вказати інші причини поважності пропуску строку звернення до суду.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції, застосовуючи частини третю та четвертюстатті123 КАС Українинеправомірно залишив позовну заяву без розгляду, так як в силу частини першої зазначеної статті суд не залишив позовну заяву без руху із зазначенням недоліків, які необхідно усунути, чим не надав позивачеві можливості повторно повідомити про причини поважності пропуску строку на звернення до суду.

Вказаний висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, яка викладена у постанові від 20.04.2021 року по справі №640/17351/19, яка в силу вимог ч. 5ст.242 КАС України має бути врахована судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

У вказаній постанові Верховний Суду також вказав, що на неможливість залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду без надання позивачеві можливості заявити клопотання про поновлення такого строку Верховний Суд указував у постановах від 08.08.2019 у справі № 480/106/19, від 11.02.2020 у справі № 640/9242/19, від 10.06.2020 у справі №620/1715/19, від 23.09.2020 у справі № 640/5645/19, від 03.12.2020 у справі №817/660/18, від 17.03.2021 у справі № 160/3092/20, від 18.03.2021 у справі №640/23204/19 і Суд не знаходить підстав застосовувати інший підхід до тлумачення вимогстатті 123 КАС України.

З урахуванням викладеного колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права, що призвело до постановлення незаконної ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у даній адміністративній справі.

Також колегія суддів вважає за необхідне зауважити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічні правові висновки були висловлені Верховним Судом у постановах від 28 березня 2018 року у справі № 809/1087/17 та від 22 листопада 2018 року у справі № 815/91/18.

Так, причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Так, оскаржувані накази винесені 30.05.2019 року та 21.10.2019 року.

Із адміністративним позовом позивач звернувся 31.12.2020 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції суду.

Згідно позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом».

В обґрунтування підстав поважності строку звернення до суду позивач вказував, що про зміст оскаржуваних наказів дізнався лише 17.12.2020 року під час судового засідання по справі №480/4072/20.

Колегія суддів зазначає, що обов`язковою та необхідною умовою для оскарження акту індивідуальної дії, є обізнаність особи не лише з фактом його можливого існування, а і ознайомлення із його змістом, тобто підставами які були покладені суб`єктом владних повноважень в обґрунтування підстав його прийняття.

При цьому, посилання відповідача, з якими погодився суд першої інстанції, як підставу обізнаності позивача про вказані накази на Подання про звільнення(а.с. 71-72), Аркуш попередження (а.с. 73) та відзив Сумського прикордонного загону по справі №480/4072/20 (а.с.203-206) колегія суддів вважає такими, що не можуть поза розумним сумнівом свідчити про обізнаність позивача саме із змістом оскаржуваних наказів.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідно зазначити, що згідно висновку експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи №360/361 за матеріалами справи №480/9557/20 складного 30.04.2021 року підпис від імені позивача графі «ІПК 1 кат.-кулеметник віпс «Х.Михайлівський (тип А) впс «Конотоп (тип А) прапорщик ОСОБА_2 ) у »продовженні додатку до наказу начальника прикордонного загону від 30.05.2019 року №561-аг виконано за допомогою пас для кулькових ручок рукописним способом без попередньої технічної підготовки та використання технічних засобів не ОСОБА_1 , а іншою особою. Також, підпис від імені позивача у графі «прапорщик ОСОБА_3 » у додатку до наказу по Сумському прикордонному загону від 21.10.2019 року №1226-АГ виконано за допомогою пас для кулькових ручок рукописним способом без попередньої технічної підготовки та використання технічних засобів. Відповісти на питання, ким, позивачем чи іншою особою виконано підпис від імені позивача у розділі «Ознайомлений» у графі «прапорщик ОСОБА_3 » у додатку до наказу по Сумському прикордонному загону від 21.10.2019 року №1226-АГ не видається за можливе через причини, викладені в дослідницькій частині висновку (а.с. 142-172).

З огляду на викладене, залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції не врахував вказані обставини, не встановив момент, коли позивачу стало відомо про зміст та підстави оскаржуваних наказів, що мало наслідком передчасний висновок про необґрунтованість наведених позивачем підстав пропуску строку.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 312 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання (ст. 320 КАС України).

З урахуванням встановлених обставин у справі та допущених судом першої інстанції порушень норм процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 10.06.2021 року по справі №480/9557/20 скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до Сумського прикордонного загону Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України про визнання протиправними та скасування наказів направити до Сумського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя (підпис)Н.С. Бартош
Судді(підпис) (підпис) А.М. Григоров З.Г. Подобайло
Повний текст постанови складено 11.10.2021 року