Справа № 640/28344/21
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 жовтня 2021 року м. Київ №640/28344/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шейко Т.І.,

розглянувши позовну заяву в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
доКиївського національного університету ім. Т. Шевченка
провизнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київського національного університету ім. Т. Шевченка, у якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідача Київського національного університету ім. Т. Шевченка, який порушив право позивача на отримання публічної інформації відповідно до запиту від 25 лютого 2020 року за вх. №159« 3»;

- зобов`язати Київський національний університет ім. Т. Шевченка надати позивачу у встановлений законом строк належно завірені копії документів, що містять публічну інформацію відповідно до запиту від 25 лютого 2020 року за вх. №159« 3».

Згідно з частиною 2 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання позову до адміністративного суду немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Разом з тим, статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» передбачено, що з 1 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2270,00 гривень.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру.

Позивач зазначає, що звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій, в той же час належного доказу в підтвердження даного факту не надав.

Суд звертає увагу позивача на те, що останнім долучено до позовної заяви копію довідки від 26 січня 2017 року №ВСЗ/40 про безпосередню участь особи в антитерористичній операції, забезпечення її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України.

Проте, дана довідка не надає статусу учасника бойових дій, а лише є підставою для надання особі статусу учасник бойових дій, що прямо передбачено у даній довідці.

Крім того, як зазначено в Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту», а саме в пункту 16 частини 1 особи, які брали участь у всіх формах збройної боротьби за незалежність України у XX столітті у складі Української повстанської армії, Української повстанчої армії отамана Тараса Боровця (Бульби) «Поліська Січ», Української народної революційної армії (УНРА), Організації народної оборони «Карпатська Січ», Української військової організації (УВО), збройних підрозділів Організації українських націоналістів і відповідно до Закону України «Про правовий статус та вшанування пам`яті борців за незалежність України у XX столітті» визнані борцями за незалежність України у XX столітті. Порядок надання статусу учасника бойових дій зазначеним особам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 року №604 затверджено Порядок надання статусу учасника бойових дій особам, яких визнано борцями за незалежність України у XX столітті (надалі - Порядок №604).

Вищезазначеним порядок передбачено, що рішення про надання особам статусу учасника бойових дій приймається комісією з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, утвореною Міноборони. (пункт 2 Порядку №604).

Згідно з пунктом 10 Порядку №604 посвідчення учасника бойових дій і відповідний нагрудний знак видаються в установленому порядку.

Тобто належним доказом в підтвердження права особи на звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» є посвідчення учасника бойових дій, виданого відповідно до чинного законодавства.

У зв`язку з наведеним, у позивача відсутнє право на отримання звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини 1 статті 5, як учасника бойових дій.

Враховуючи вищенаведене, позивачу необхідно надати докази сплати судового збору у розмірі 908,00 грн.

Частиною другою статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною четвертою статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем оскаржується бездіяльність відповідача про яку останньому стало відомо у 2020 року, в той же час звернення до суду мало місце лише 05 жовтня 2021 року.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд також враховує пояснення позивача щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду, яке обґрунтоване виключно ситуацією щодо запровадження карантину на території України через епідемію хвороби COVID-19 та наголошує на наступному.

Пунктом 3 Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X «Прикінцеві положення» Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII «Прикінцеві положення» Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Даний закон набрав чинності 17 липня 2020 року, а тому двадцяти денний термін сплив 07 серпня 2020 року, що свідчить про пропуск позивачем строку звернення до суду.

Тому позивачу необхідно надати до суду клопотання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду, в якому зазначити інші (відмінні) причини пропуску строку та надати відповідні докази в підтвердження даного факту щодо оскаржуваної бездіяльності.

Згідно з частиною 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень статті 160, 161 КАС України і позивачу належить усунути вищевказані недоліки.

Керуючись статтями 5, 160, 161, 169, 248, Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені пунктом 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Т.І. Шейко