Справа № 160/7395/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 жовтня 2021 року Справа № 160/7395/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І.В.
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско" про застосування заходів реагування, -
11.05.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско" про застосування заходів реагування, у якому позивач просить суд:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що актом перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско", складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки від 09.04.2021 № 17 встановлено порушення відповідачем вимог законодавства. Подальша експлуатація об`єктів Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско" з виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 17.05.2021 адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було залишено без руху та запропоновано позивачу усунути недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.
Копію вищевказаної ухвали отримано позивачем 01.06.2021, про що свідчить наявна у матеріалах справи розписка про отримання.
04.06.2021 на виконання вимог ухвали суду від позивача до суду надійшло платіжне доручення від 02.06.2021 №663 про сплату судового збору у сумі 2270,00 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне провадження в адміністративній справі №160/7395/21; справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні 05.07.2021.
Копію ухвали про відкриття провадження у справі з повістками про виклик направлено учасникам справи, відповідачу засобами поштового зв`язку, представник позивача отримав ухвалу нарочно - 02.07.2021, що підтверджується розпискою наявною в матеріалах справи.
02.07.2021 до суду від представника відповідача, засобами електронного зв`язку, надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
05.07.2021 до суду від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, засобами електронного зв`язку, надійшло повідомлення, відповідно до якого просить справу розглядати без участі представника Головного управління в порядку письмового провадження.
05.07.2021 представники сторін в підготовче судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання були повідомленні належним чином. Розгляд справи відкладено на 21.07.2021, для забезпечення права відповідача на подання відзиву.
Повістки про виклик направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 05.07.2021, що підтверджується матеріалами справи.
20.07.2021 до суду від відповідача, засобами електронного зв`язку, надійшло клопотання про відкладення розгляду справі та клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.
21.07.2021 справу знято з розгляду, у зв`язку із перебуванням судді Юхно І.В. на лікарняному та призначено до розгляду на 29.07.2021.
Повістки про виклик направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 21.07.2021, що підтверджується матеріалами справи.
21.07.2021 на адресу суду було повернуто рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення, відповідно до якого вбачається, що відповідач отримав ухвалу про відкриття провадження - 15.07.2021, тобто строк на подання відзиву до 30.07.2021.
28.07.2021 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано необхідністю надати до суду пояснення та письмові докази по справі. Крім того, 28.07.2021 представник відповідача ознайомився з матеріалами справи, виготовив фотокопії.
29.07.2021 представники сторін в підготовче судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання були повідомленні належним чином. В підготовчому судовому засіданні задоволено клопотання про відкладення розгляду справи та відкладено на 11.08.2021, також, судом продовжено строки підготовчого провадження.
Повістки про виклик направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 30.07.2021, що підтверджується матеріалами справи.
11.08.2021 до суду від відповідача надійшло, засобами електронного зв`язку, клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано необхідністю надати до суду пояснення та письмові докази по справі.
11.08.2021 представники сторін в підготовче судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання були повідомленні належним чином. В підготовчому судовому засіданні задоволено клопотання про відкладення розгляду справи та відкладено на 28.08.2021.
Повістки про виклик направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 12.08.2021, що підтверджується матеріалами справи.
28.08.2021 справу знято з розгляду, у зв`язку із перебування судді Юхно І.В. у відпустці та призначено до розгляду на 09.09.2021.
08.09.2021 до суду від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області надійшло, засобами електронного зв`язку, повідомлення, відповідно до якого останній просить справу розглядати без участі представника Головного управління в порядку письмового провадження.
09.09.2021 представники сторін в підготовче судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання були повідомленні належним чином. В підготовчому судовому засіданні оголошено перерву до 15.09.2021 для надання учасниками справи доказів.
09.09.2021 до суду від позивача, засобами електронного зв`язку, надійшло повідомлення, відповідно до якого останній просить долучити до матеріалів справи копію рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення відповідачу (копії адміністративного позову разом із додатками відповідачу) - 20.05.2021.
Повістки про виклик направлено учасникам справи, засобами електронного зв`язку - 09.09.2021, що підтверджується матеріалами справи.
15.09.2021 представники сторін в підготовче судове засідання не з`явились, про день, час та місце судового засідання були повідомленні належним чином.
Ухвалою суду від 15.09.2021 закрито підготовче провадження та справу №160/7395/21 призначено до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Відповідно до частини 2 статті 193 КАС України визначено, що суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
24.03.2021 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області прийнято наказ № 7 «Про проведення перевірок".
Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 24.03.2021 №26, яке вручено 08.04.2021 секретарю відповідача.
1) не подано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;
2) не пройдено функціональне навчання осіб керівного складу діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту;
3) посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях», а саме: не пройдено навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки;
4) будинки та інші об`єкти мають бути забезпечені адресними вказівками (назва вулиці, номер будинку), встановленими на фасадах будівель або інших видних місцях і освітлюваними у темний час доби, а саме не встановлено адресний вказівник;
5) працівників об`єкту не забезпечено засобами колективного та індивідуального захисту, захисту органів дихання;
6) відсутній паспорт потенційно небезпечного об`єкта;
7) у порядку реагування на надзвичайні ситуації техногенного та природного характеру суб`єкт господарської діяльності, а також підприємства, установи, організації, зазначені у частині п`ятій статті 10 Закону № 2245-ІІІ, одночасно з розробленням декларації безпеки розробляють і затверджують план локалізації і ліквідації аварій для кожного об`єкта підвищеної небезпеки, який вони експлуатують, а саме: не розроблений план локалізації і ліквідації аварій;
8) суб`єкт господарювання, у власності або користуванні, якого є хоча б один об`єкт підвищеної небезпеки, організовує розроблення і складання декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки (далі декларація безпеки) відповідно до вимог цього Порядку, а саме: не розроблена декларація безпеки;
9) не здійснено обов`язкове страхування цивільної відповідальності суб`єкта господарювання;
10) суб`єкти господарювання, у власності або користуванні, яких перебувають об`єкти підвищеної небезпеки (за винятком суб`єктів господарювання, що утворили на професійній основі об`єктові аварійно-рятувальні служби, які пройшли атестацію в установленому порядку) підлягають постійному та обов`язковому аварійно0рятувальному обслуговуванню на договірній основі, а саме: не забезпечено об`єкт підвищеної небезпеки аварійно-рятувальному обслуговуванню;
11) для встановлення наявності або відсутності джерел небезпеки, які можуть ініціювати виникнення надзвичайних ситуацій, а також визначення рівнів можливих надзвичайних ситуацій, не проведено ідентифікацію об`єкта господарської діяльності та не узгоджено її з ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області. Надати повідомлення про результати ідентифікації;
12) суб`єкт господарювання у власності або користуванні, якого є хоча б один потенційно небезпечний об`єкт чи який має намір розпочати будівництво такого об`єкта, організовує проведення його ідентифікації, а саме: не проведено ідентифікацію;
13) споруди фонду захисних споруд мають утримуватися та експлуатуватися у стані, що дозволяє привести їх у готовність до використання за призначенням у визначенні законодавством терміни, а саме: захисна споруда (ПРУ) не утримується та не експлуатується у стані, що дозволяє привести її у готовність до використання за призначенням у визначені законодавством терміни;
14) на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі автоматизовані системи), а саме: не забезпечено об`єкт підвищеної небезпеки автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення;
15) замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ, а саме: не проведено замір опору ізоляції;
16) під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме: не забезпечено нежитлові будівлі гірничо-збагачувального комбінату протипожежним водопостачанням відповідно ДБН В.2.5.-74:2013 «Водопостачання. Зовнішні мережі»;
17) місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів, а саме: не виконано з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (фабрика мокрого збагачення будівля упаковки, фабрика мокрого збагачення будівля виробнича приміщення швейної та приміщення лабораторії);
18) лінії живлення до кожного побутового кондиціонера, групи кондиціонерів необхідно забезпечувати автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії, яка живить групу кондиціонерів, а саме: не забезпечено побутовий кондиціонер автономним пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії (будівля адміністративного побутового корпусу, приміщення лабораторії фабрики сухого збагачення);
19) захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог, а саме: не забезпечено нежитлові будівлі гірничо-збагачувального комбінату пристроями захисту від прямих попадань блискавками;
20) пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м-2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м-2 захищуваної площі. До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт., а саме: не укомплектовано засобами пожежогасіння пожежні щити (будівля механічного цеху, фабрика мокрого збагачення виробнича будівля, будівля фабрики сухого збагачення (відділення класифікації);
21) технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до вимог, а саме: здійснено технічне обслуговування вогнегасників;
22) територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку, а саме: не забезпечено первинними засобами пожежогасіння вогнегасниками (будівля відгрузки фабрики мокрого збагачення, будівля упаковки, фабрики мокрого збагачення, будівля силосний склад фабрики мокрого збагачення, будівля класифікації фабрики сухого збагачення);
23) під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме: не приведено в працездатний стан пожежні кран-комплекти (будівля адміністративного побутового корпусу);
24) тривожні сповіщення від приймально-контрольних приладів систем протипожежного захисту будинків та споруд не виведено на пульти пожежного спостерігання (будівля адміністративного побутового корпусу);
25) для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні, а саме: не визначено для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки;
26) будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації, автоматичною системою пожежогасіння, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей) відповідно до ДБН В.2.5.-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (з урахуванням визначення категорії приміщень та будівель ДСТУ Б В.1.1-36:2016).
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V.
У статті 1 Закону №877-V встановлено, що:
- державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
- заходи державного нагляду (контролю) планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Згідно із положеннями частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону №877-V).
Частиною 1 статті 5 наведеного Закону встановлено, що планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.
Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року.
Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення.
Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.
Частиною 5 ст. 5 Закону визначено, що строк здійснення планового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`яти робочих днів.
Згідно із частиною 1 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 статті 7 Закону №877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
В силу частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу зазначених вище положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України виходить, що позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Матеріалами справи підтверджено, що актом перевірки від 09.04.2021 № 17 встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю працівників та людей, а також осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.
У наданому до суду повідомленні щодо стану усунення порушень від 08.09.2021 представником Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, зазначено, що після звернення до суду, стосовно застосування заходів реагування до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проско», на адресу позивача не надходило жодних заяв та матеріалів про виконання протипожежних заходів щодо підтвердження усунення всіх порушень, також не було підстав для проведення позапланової перевірки.
З урахуванням викладеного та враховуючи фактичні обставини у цій справі, суд зазначає, що станом на час розгляду справи відсутні докази на підтвердження усунення порушень, зазначених у позові в повному обсязі, а тому суд погоджується з доводами представника позивача, що обставини, які стали підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті суб`єктом господарювання. Відповідачем не було вжито заходів, щодо усунення порушень пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Отже, обставини, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, на день розгляду справи судом не перестали існувати та не усунуті відповідачем в повному обсязі.
Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно із статтями 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінюючи усі надані під час судового розгляду справи докази у їх сукупності, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час перевірки об`єкту створюють загрозу життю та здоров`ю людей, і не надані суду докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
При цьому, суд зазначає, що наразі відсутня необхідність встановлювати спосіб і порядок виконання рішення, оскільки не встановлено, що заявлений позивачем спосіб виконання рішення неможливо виконати.
Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Суддя І.В. Юхно