Справа № 340/7176/21
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2021-10-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 жовтня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/7176/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Кармазина Т.М., розглянувши матеріали адміністративного позову

приватного підприємства «Удача» (28622, Кіровоградська область, Устинівський район, с.Ганно-Требинівка, вул.Центральна, 2, ) до

Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, м.Кропивницький, вул.Велика Перспективна, 55),

Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8)

про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області від 06.08.2020 №1809596/36735088 про відмову у реєстрації податкової накладної приватного підприємства «Удача» №8 від 28.07.2020;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну приватного підприємства «Удача» №8 від 28.07.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її прийняття - 30.07.2020.

Відповідно до п.п.3, 5 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Суддя, ознайомившись з матеріалами позовної заяви, встановив, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до п.2 ч.5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазнаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Так, у позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідачів.

Таким чином, позивачу слід подати до суду позовну заяву із зазначенням відомостей, передбачених п.2 ч.5 ст.160 КАС України для відповідачів, а також копію уточненої позовної заяви для відповідачів.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з ч.2 ст.4 Закону визначено розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано юридичною особою складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За правилами статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Законом України "Про Державний бюджет на 2021 рік" встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Позивачем подано позов, який містить одну вимогу немайнового характеру, а також одну похідну вимогу.

Звертаючись до суду позивачем не додано доказів сплати судового збору, про що складено відповідний акт суду від 08.10.2021.

Таким чином, враховуючи викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 2270,00 грн. та надати відповідні докази до суду.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частинами 2, 3 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.4 ст.122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Згідно з п.п.56.18, 56.19 ст.56 Податкового кодексу України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

У разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до статті 102 Податкового кодексу України строк давності становить 1095 днів.

За змістом статті 102 Податкового кодексу України вищевказаний строк застосовується під час нарахування грошових зобов`язань або під час провадження у справі про стягнення такого податку.

У даному ж випадку позивач оскаржує рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної, яке за своєю суттю не є рішенням про нарахування грошового зобов`язання. У зв`язку з тим, що Податковий кодекс України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, то в даному випадку застосуванню підлягає саме загальний шестимісячний строк звернення до суду, встановлений КАС України.

Так, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 11.10.2019 у справі №640/20468/18 (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР 85033140) предметом оскарження в якій було рішення податкового органу, яке стосується податкових накладних, відступив від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, який викладений у постановах Верховного Суду від 17.07.2019 у справі №640/46/19 та від 14.02.2019 у справі № 813/4921/17, в частині того, що положення пункту 56.18 статті 56 ПК України є спеціальними щодо приписів статті 122 КАС України та незалежно від використання платником податків права на адміністративне оскарження строк звернення до суду з адміністративним позовом про оскарження рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН становить 1095 днів і прийняв протилежне рішення із застосуванням строків позовної давності, наведених у КАС України.

Суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивачем разом з позовною заявою подано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, в якій позивачем зазначено, що директор підприємства перебував на навчанні в м. Пологи Запорізької області в період з 17.08.2020 по 17.11.2020, що підтверджується програмою навчання з відмітками про виконання змісту навчання. Таким чином, на переконання позивача, через тривале відрядження директора підприємства у місці, віддаленому від місцезнаходження підприємства, ПП «Удача» (м. Пологи Запорізької області) не мало можливості своєчасно звернутися до суду з даним позовом. Також, зазначав, що у зв`язку з карантинними обмеженнями, директор підприємства тривалий час (із 20.11.20 по 01.03.2021 р.р.) знаходився на ізоляції в м. Київ за підозрою на зараження короновірусом. Крім того, вказує, що 18.02.2021 було прийнято на роботу директором Зінченко Ю.М., 22.02.2021 дані про що внесено до державного реєстру. Отже на думку позивача, строк звернення до суду пропущено з поважних причин.

При цьому, позивачем надано суду копію довідки Консультативно-діагностичного центру Печерського району м.Києва, згідно якої ОСОБА_1 , який, на час виникнення спірних правовідносин, був директором ПП «Удача» знаходився на амбулаторному лікуванні в період з 20.11.20 по 01.03.2021.

Однак, доказів, які б свідчили про неможливість директора ПП «Удача» звернутися до суду у встановлені законом строки, перебуваючи у відрядженні та на амбулаторному лікуванні суду не надано, як і не надано доказів перебування директора ПП «Удача» на ізоляції в м. Київ за підозрою на зараження короновірусом.

Так, позивачем до подання позовної заяви про оскарження рішення від 06.08.2020 №1809596/36735088 проводилася процедура адміністративного оскарження, подавалася скарга на вказане рішення та комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ДПС України прийнято рішення №43986/36735088/2 від 20.08.2020.

Отже, останнім днем строку звернення до суду з даним позовом є 21.11.2020, а позивач звернувся до суду з позовом лише 08.10.2021, тобто з пропуском тримісячного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, передбаченим ч.4 ст.122 КАС України.

Крім того, суд зауважує, що як зазначає сам позивач, з 19.02.2021 змінився керівник підприємства, при цьому, доказів неможливості звернення нового керівника до суду з позовом у строки встановлені ч.4 ст.122 КАС України, суду не надано.

Статтею 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Зважаючи на подану позивачем заяву про поновлення строку звернення до суду та обставини викладені в ній, суд вважає, що наведені підстави є неповажними, оскільки позивачем не наведено жодних підстав які б давали суду змогу встановити, що позивач не міг звернутися до суду у встановлені законом строки і ці обставини виникли з непереборних обставин, які не залежали від нього.

Таким чином, позивачу необхідно подати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на викладене, позовна заява підлягає залишенню без руху, з встановленням строку для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 243, 248, 256, 287 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов приватного підприємства «Удача» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали невідкладно надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили у порядку, передбаченому ст.256 КАС України та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина