Справа № 640/28284/21
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-10-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 жовтня 2021 року м. Київ № 640/28284/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії,

установив:

ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Київської міської ради, в якому просить:

- звільнити від сплати судового збору;

- визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо не розгляду клопотання ОСОБА_2 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок: Землі житлової та громадської забудови, комунальної форми власності, для житлової забудови, орієнтованою площею: 0,10 га, яка є сформована, має кадастровий номер: :79:562:0001 (загальна площа: 86.4814 га), з метою подальшої передачі безоплатно у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована на території АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Київську міську раду на найближчому пленарному засіданні розглянути клопотання ОСОБА_2 про надання дозволу на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок: Землі житлової та громадської забудови, комунальної форми власності, для житлової забудови, орієнтованою площею: 0,10 га, яка є сформована, має кадастровий номер: :79:562:0001 (загальна площа: 86.4814 га), з метою подальшої передачі безоплатно у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка розташована на території АДРЕСА_1 ;

- зобов`язати Київську міську раду подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення в частині зобов`язання надати дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок для відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

За визначенням статті 1 Закону України «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до підпункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 №1082-ІХ з 01.01.2021 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2270,00 грн.

Тобто, позивачу при зверненні до суду з даною позовною заявою сплаті підлягає судовий збір у сумі 908,00 грн, однак позивачем до позовної заяви не долучено документа, про сплату судового збору, натомість заявлено вимоги про звільнення від його сплати у зв`язку з тим, що представник позивача є матір чотирьох дітей (багатодітна мати), а виплата на дітей є єдиним джерелом доходів.

Розглянувши заявлене клопотання, суд при його вирішенні виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас Законом України "Про судовий збір" передбачені умови, коли враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Зокрема, якщо:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом. В свою чергу, наведені позивачем у позовній заяві обставини не свідчать про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14 травня 1981 року №R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання позовних заяв до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 20 вересня 2018 року у справі №520/7216/17, від 19 вересня 2018 року у справі №461/8440/17, від 18 вересня 2018 року у справі №466/9318/17 та інших судових рішеннях.

У поданій позовній заяві ОСОБА_1 вказала, що майновий стан не дозволяє сплатити судовий збір, оскільки вона має чотирьох дітей, а виплата на дітей є єдиним джерелом доходів, а тому просить суд звільнити позивача від сплати судового збору.

На підтвердження вказаних доводів до позовної заяви представником позивача додано копію довідки про доходи за 2020 рік, згідно якої ОСОБА_1 отримувала доходи у розмірі 12780, 00 грн за кожний квартал 2020 рок, в загальному розмірі 51 120, 00 грн у виді Державної та соціальної матеріальної допомоги та посвідчення багатодітної сім`ї НОМЕР_1 .

Суд враховує, що представник позивача є багатодітної матір`ю, разом з тим зазначає, що згідно поданих матеріалів наявний батько та відсутні докази неотримання ним доходу.

Представником позивача не надано й документів на підтвердження того, що вона має статус малозабезпеченої особи, дохід якої є нижчим від прожиткового мінімуму, що могло б беззаперечно свідчити про скрутне матеріальне становище позивача. При цьому, судом враховано, що розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином, сама по собі наявність статусу члена багатодітної сім`ї, на що посилається представник позивача, жодним чином не свідчить про наявність обставин, які у відповідності до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», свідчать про фінансовий стан представника позивача як такий, що позбавляє її можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством розмірі.

При цьому слід зазначити, що статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а частиною другою статті 44 КАС України на учасників справи покладено обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відмова у звільненні від сплати судового збору, відстрочці або розстрочці його сплати не порушує положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (про право на справедливий суд), оскільки не перешкоджає вказаній особі у доступі до суду і не ускладнює його таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права. Судовий збір, його об`єкти та ставки, підстави і порядок сплати, а також умови звільнення від сплати встановлені законом, тобто справляння судового збору переслідує законну мету.

Суд враховує, що у постанові Верховного Суду від 24 січня 2020 року у справі № 815/2320/18 касаційний суд зробив акцент, що в кожному конкретному випадку суд установлює можливість особи сплатити судовий збір на підставі поданих нею доказів щодо її майнового стану за своїм внутрішнім переконанням. Оцінюючи фінансове становище особи, яка звертається до суду з вимогою пор звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди мають встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо) рухомого, нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища (пункт 44 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Княт проти Польщі, заява № 71731/01; пункт 63-64 рішення Європейського Суду з прав людини у справі Єдамський та Єдамська проти Польщі, заява № 73547/01).

Таким чином, представником позивача не доведено обставин, які б свідчили про наявність достатніх підстав для звільнення від сплати судового збору.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 , - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 в інтересах ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали шляхом подання до суду:

- документа про сплату судового збору у сумі 908,00 грн на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за наступними платіжними реквізитами: "Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37993783, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "*;101;_______(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом _____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва".

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак