Справа № 140/11127/21
Суддя: Дмитрук Валентин Васильович
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

12 жовтня 2021 року ЛуцькСправа № 140/11127/21
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Дмитрук В.В., вивчивши позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) від 16.11.2020 №2138596/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 17.09.2020 №15, від 29.12.2020 №2274002/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.11.2020 №17 та зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в ЄРПН вказані податкові накладні від 17.09.2020 №15 та від 27.11.2020 №17.

Згідно із пунктами 3, 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодекс; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України та містить такі недоліки.

Частинами першою, другою статті 122 КАС України, визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зазначена норма встановлює загальний строк звернення до адміністративного суду в публічно-правових спорах. Водночас, за умови використання позивачем досудового порядку вирішення спору у випадках, коли законом передбачена така можливість або обов`язок, КАС України встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Як вбачається із матеріалів позовної заяви, рішення комісії Головного управління ДПС у Волинській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 16.11.2020 №2138596/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 17.09.2020 №15, від 29.12.2020 №2274002/ про відмову в реєстрації податкової накладної від 27.11.2020 №17 були оскаржені позивачем в адміністративному порядку.

Рішеннями Державної податкової служби України від 27.11.2020 №65080//2 та від 15.01.2021 №1895//2, скарги ФОП ОСОБА_1 були залишені без задоволення, а вказані рішення без змін.

З даним адміністративним позовом представник позивача звернувся до суду лише 07.10.2021, тобто із пропуском тримісячного строку звернення до суду, передбаченого частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

До адміністративного позову представником позивача подано заяву про поновлення пропущеного строку на звернення до суду, яка вмотивована наступним:

1. Статтею 56 Податкового кодексу України не визначено строк для оскарження до суду рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, у скасуванні якого відмовлено Державною податковою службою України, водночас, існує різна практика Верховного Суду щодо визначення строку на звернення до суду з такими позовними вимогами, однак, задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду не може бути перешкодою для доступу до суду, а може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в даних спірних податкових правовідносинах.

2. Зупинення реєстрації податкових накладних носить негативний характер як для платника податків (оскільки процес реєстрації кожної податкової накладної ускладнюється необхідністю надання пояснень та документів щодо кожної поданої на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування, а також необхідністю оскарження відмови у їх реєстрації), так і для контрагентів податків, які не матимуть можливості формувати податковий кредит за господарськими операціями з цим платником, що негативно відображатиметься на їх фінансовому стані.

3. ФОП ОСОБА_1 вперше звернувся з даним позовом до суду 27.07.2021 вже з пропуском 3-місячного строку на звернення до суду з причин, які були зумовлені непередбачуваними обставинами та не залежали від волі позивача запровадженням на всій території України обмежувальних протиепідемічних заходів, у зв`язку зі встановленням карантину, наслідком чого стало майже повне припинення господарської діяльності позивача, відсутні фінансові можливості для звернення до суду у вигляді оплати наданої правової допомоги, оплати судового збору тощо, тобто поведінка позивача, як учасника спірних правовідносин є добросовісною та такою, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою як до суду так і до інтересів іншої сторони.

4. Розгляд даної позовної заяви має важливе значення для СГД, оскільки у зв`язку з неодноразовим протиправним блокуванням накладних, позивач отримав негативну репутацію щодо надійності його як контрагента, а безпідставне визначення контролюючим органом господарських операцій ризиковими, тягне за собою правові наслідки у вигляді зупинення реєстрації усіх без виключень податкових накладних.

З приводу наведених представником позивача аргументів (зокрема №1 та №3), суд вважає за необхідне вказати, що ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 25.08.2021, яка не була оскаржена та набрала законної сили, надано правову оцінку аргументам та доводам позивача та його представника щодо строків звернення з аналогічними позовними вимогами, з посиланням на актуальну судову практику як окремих колегій КАС ВС, так і Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду.

Так, зокрема, зазначено, що строк подання позовної заяви про визнання протиправним і скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН з похідною вимогою про зобов`язання її зареєструвати у разі, коли платником податків не використовувалась процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудовий порядок вирішення спору, становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У разі, коли платником податків використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, строк звернення до суду визначається частиною четвертою статті 122 КАС України і становить три місяці з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, суд не приймає до уваги посилання представника позивача на те, що зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду не може бути перешкодою для доступу до суду і може розглядатись як поважна причина для звернення до суду, оскільки зміна судової практики відбулась більш ніж за рік до виникнення спірних правовідносин, а відтак, використання колись існуючої судової практики не може аргументуватись в подальшому як поважна причина для пропуску встановлених КАС України строків.

Також суд зазначає, що посилання представника позивача на запроваджений карантин не може бути взяте до уваги, оскільки у 2021 році обмежувальні заходи, які б унеможливлювали вчасно звернутись до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів, не діяли.

При цьому суд вважає за необхідне вказати, що ухвала судді від 25.08.2021 про повернення позовної заяви в зв`язку з пропуском строків звернення до суду, відповідно до даних інформаційної системи «Діловодство спеціалізованого суду» була отримана позивачем 07.09.2021, натомість повторно позовна заява з повністю ідентичними вимогами подана до суду 07.10.2021, що не може свідчити про негайне вжиття позивачем усіх заходів щодо наведення поважності причин пропуску звернення до суду.

Наведені інші аргументи щодо відсутності фінансової можливості оплатити судовий збір та правову допомогу можуть бути розцінені судом виключно в світлі можливості відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору і не можуть вважатись поважними причинами для пропуску строку на звернення до суду.

Формування негативної репутації позивача, наявність негативних наслідків для його контрагентів на переконання суду, може розглядатись як аргумент щодо необхідності негайного звернення до суду задля усунення негативних наслідків в господарській діяльності позивача, а не причина для пропуску строку на звернення з адміністративним позовом.

Таким чином, наведені представником позивача причини пропуску строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом, судом визнаються неповажними.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Частиною шостою статті 160 КАС України передбачено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

З позовної заяви вбачається, що остання подана представником позивача - адвокатом Степанюком С.Є., який у порушення пункту 2 частини п`ятої, шостої статті 160 КАС України у позовній заяві зазначив лише адресу для листування у вигляді абонентської скриньки, натомість місцезнаходження не зазначено.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 1 частини третьої статті 6 зазначеного Закону передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2 270, 00 грн.

Як вбачається із тексту позовної заяви, позивачем заявлено 2 (дві) позовні вимоги немайнового характеру (оскаржується 2 рішення та похідні вимоги щодо реєстрації податкових накладних). Відтак, за подання даного позову необхідно сплатити судовий збір у сумі 4 540 грн (2 270 х 2).

Проте в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви позивачем долучено документ про сплату судового збору в розмірі 4 540грн, який відповідно до довідки канцелярії суду від 07.10.2021 раніше подавався до позовної заяви в справі №140/7843/21. При цьому, відповідно до Виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України сплачений відповідно до платіжного доручення №331 від 13.07.2021 судовий збір сумі 4 540 грн враховано саме по справі №140/7843/21 і позивач з клопотанням про його повернення до суду не звертався.

З огляду на наведене, позивачу необхідно оплатити судовий збір в розмірі 4 540 грн по даній справі та надати до суду оригінал платіжного документу.

За правилами частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частин першої та другої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає вимогам частини третьої, шостої статті 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у зазначений строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання до суду: 1) заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши інші підстави для поновлення строку (у випадку їх наявності) та додавши докази поважності причин його пропуску; 2) належно оформленої позовної заяви із зазначенням у ній відомостей щодо всіх учасників адміністративного процесу, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України (як для суду, так і для учасників справи); оригіналу платіжного документа про сплату судового збору у сумі 4 540 грн.

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Волинській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя В.В. Дмитрук