Справа № 420/18739/21
Суддя: Балан Я.В.
Дата ухвалення: 2021-10-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

12 жовтня 2021 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., вивчивши матеріали позовної заяви заступника керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область), Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Нафта» про припинення діяльності зі зберігання скрапленого газу та продуктів переробки викопного палива,-

В С Т А Н О В И В:

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся заступник керівника Одеської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область), Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Нафта» про:

припинення діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Нафта» зі зберігання скрапленого газу та продуктів переробки викопного палива, продуктів його переробки об`ємом (для рідких або газоподібних) 15 кубічних метрів і більше у РГС-25, трьох РГС/50, чотирьох ємностях для зберігання скрапленого газу об`ємом по 4800л на території Нерубайської сільської ради Одеського району Одеської області, біля автошляху Одеса-Київ, 451 км (ліворуч), кадастровий номер земельної ділянки :01:001:1549 до отримання оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планової діяльності.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з частиною 3 статті 5 КАС України до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Відповідно до частини 4 статті 5 КАС України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно частини 1 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Відповідно до частини 3 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Згідно з частиною 4 статті 53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

15 липня 2015 року, набрав чинності Закону України «Про прокуратуру» №1697-VII від 14 жовтня 2014 року (далі - Закон «Про прокуратуру»).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 11 Закону «Про прокуратуру» керівник обласної прокуратури представляє прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Частиною 3 статті 11 Закону «Про прокуратуру» передбачено, що у разі відсутності керівника обласної прокуратури його повноваження здійснює перший заступник керівника обласної прокуратури, а в разі його відсутності - один із заступників керівника обласної прокуратури.

Згідно з частинами 1 та 4 статті 23 Закону «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Відповідно до частин 1 та 7 статті 56 КАС України, сторона, а також третя особа в адміністративній справі можуть брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника. Законним представником органу, підприємства, установи, організації в суді є його керівник чи інша особа, уповноважена законом, положенням, статутом.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, адміністративний позов від імені заступником керівника Одеської обласної прокуратури підписаний «О.Химченко».

Разом з цим, до суду не було надано жодного доказу на підтвердження того, що зазначена особа (О.Химченко) займає вищезазначену посаду (заступника керівника обласної прокуратури) та має право на підписання позовної заяви до суду.

Крім того, системний аналіз вищевикладених норм Закону України «Про прокуратуру» та положень Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку, що заступник керівника обласної прокуратури уповноважений підписувати позовну заяву Одеської обласної прокуратури лише у разі відсутності на дату її підписання і подання прокурора та першого заступника Одеської обласної прокуратури. Проте, доказів відсутності керівника та першого заступника керівника Одеської обласної прокуратури станом на день підписання позовної заяви та її подання до суду, позовна заява не містить.

Також, варто зазначити, що уповноваження особи, яка має право вчиняти юридичні дії від імені юридичної особи без довіреності повинні містити повноваження щодо самопредставництва суб`єкта владних повноважень та діяти виключно в судах України без окремого доручення керівника. Крім того, за загальним правилом право на самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови колегіального виконавчого органу діяти від імені такої особи, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення. Разом з тим, змінами, внесеними до Кодексу адміністративного судочинства України Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення» №390-IX від 18 грудня 2019 року, розширено випадки самопредставництва юридичної особи, суб`єкта владних повноважень і визначено, що «юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені» та визначено перелік документів, що можуть підтвердити відповідні повноваження: закон, статут, положення, трудовий договір (контракт). З аналізу цієї норми закону вбачається, що допуск особи до участі у справі та визнання належно вчиненими будь-яких інших з переліку передбачених статтею 44 КАС України процесуальних прав можливий за умови сукупної наявності обох цих умов.

Отже, для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва необхідно, щоб у відповідному законі, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження.

Водночас, згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, отриманих з офіційного веб-порталу Державного підприємства «Інформаційно-ресурсний центр», за кодом , особою, яка має право вчиняти дії від імені Одеської обласної прокуратури зазначено Костенко Сергія Костянтиновича, як керівника.

Серед переліку інших осіб, що уповноважені вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі: підписувати договори; діяти в судах України з правами, що надані сторонам, з правом підписання, подання процесуальних документів, посвідчення копій документів (без права відмови, зміни, відкликання, визнання позову, відкликання та відмови від апеляційної, касаційної скарг, укладення мирової угоди, прізвище ОСОБА_1 відсутнє.

Враховуючи вищевикладене, позивачеві належить надати до суду докази на підтвердження повноважень О.Химченко (станом на дату підписання позовної заяви та подання її суду) для підписання та подання позовної заяви до Одеського окружного адміністративного суду від імені заступника керівника Одеської обласної прокуратури та в інтересах держави (належним чином засвідчену копію наказу, посвідчення, доказів відсутності керівника та першого заступника керівника Одеської обласної прокуратури станом на день підписання позовної заяви та її подання до суду, витяг з реєстру та інші).

Крім того, відповідно до частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною 4 цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України №3-рп/99 від 8 квітня 1999 року Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави», висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України № 3-рп/99 від 8 квітня 1999 року).

Крім того, у Рішенні №4-р(II)/2019 від 05 червня 2019 року Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року по справі №806/1000/17, від 19 вересня 2019 року по справі №815/724/15, від 17 жовтня 2019 року по справі № 569/4123/16-а та підтримана Верховним Судом у постановах від 05 березня 2020 року по справі №520/6826/19, від 11 серпня 2020 року по справі № 810/2903/18, від 05 жовтня 2021 року по справі №380/2266/21.

Як зазначає сам позивач у тексті позовної заяви, відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області), інспекція здійснює державний нагляд (контроль) державний нагляд (контроль) за додержанням, зокрема, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання вимог законодавства про екологічну та радіаційну безпеку щодо виконання умов висновків з оцінки впливу на довкілля, висновків державної екологічної експертизи.

Згідно пункту 6 Положення про Державну екологічну інспекцію Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська області), інспекція звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності суб`єктів господарювання і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, впливу фізичних та біологічних факторів, лімітів скидів забруднюючих речовин.

Таким чином, саме Державна екологічна інспекція України та її територіальні органи, зокрема Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу є повноважним органом щодо реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Враховуючи вищевикладене, позивачеві належить належним чином обґрунтувати підстави для звернення з позовною заявою до адміністративного суду, з урахуванням дублювання повноважень/функцій іншого державного органу, у даному випадку Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) та Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області.

Крім того, статтею 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, у тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Враховуючи вищевикладене, позивачеві належить обґрунтувати відношення даного спору (припинення діяльності товариства зі зберігання скрапленого газу та продуктів переробки викопного палива, продуктів його переробки) до публічно-правових спорів.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вищезазначені недоліки позовної заяви необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, доказів його надсилання іншим учасникам справи, наданням відповідних, засвідчених належним чином доказів по справі зазначених судом (докази на підтвердження повноважень О.Химченко (станом на дату підписання позовної заяви та подання її суду) для підписання та подання позовної заяви до Одеського окружного адміністративного суду від імені заступника керівника Одеської обласної прокуратури та в інтересах держави (належним чином засвідчену копію наказу, посвідчення, доказів відсутності керівника та першого заступника керівника Одеської обласної прокуратури станом на день підписання позовної заяви та її подання до суду, витяг з реєстру та інші).

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись статтями 2, 79, 94, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву заступника керівника Одеської обласної прокуратури (65026, м. Одеса, вул. Пушкінська 3, ) в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) (65058, м. Одеса, проспект Шевченко 12, ), Нерубайської сільської ради Біляївського району Одеської області (67661, с. Нерубайське, площа Партизан 4, ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Нафта» (68251, с. Зоря, вул. Троїцька 284, ) про припинення діяльності зі зберігання скрапленого газу та продуктів переробки викопного палива - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем. В іншому випадку позов буде повернутий позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею у порядку статті 256 КАС України та відповідно до статті 294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя Ярослава БАЛАН