Справа № 380/3154/20
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 жовтня 2021 року справа №380/3154/20
провадження № П/380/3251/20
Львівський окружний адміністративний суд в складі:
головуючої судді Крутько О.В.,
за участю секретаря судового засідання Шведа Б.В.,
представника позивача Карнидала В.В.,
представника відповідача Зубашевського Н.П.
розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу
за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю
про приведення об`єкта будівництва до попереднього стану,
Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (далі Інспекція ДАБК у м. Львові) звернулась до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , у якому заявлено позовну вимогу: зобов`язати ОСОБА_1 привести об`єкт будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» до попереднього стану у відповідності до технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 № 894 від 12 березня 2018 року виданого Обласним комунальним підприємством Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки».
Позовні вимоги мотивовані наступним: Інспекцією ДАБК у м. Львові неодноразово проводились заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкта будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові». За результатами проведених заходів складено три акти перевірок, приписи про приведення такого будівництва до попереднього стану, двічі (13.11.2019 та 18.02.2020) ОСОБА_1 було притягнено до адміністративної відповідальності за порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за невиконання припису про приведення об`єкта будівництва до попереднього стану. Вищевказані документи відповідачем не оскаржено. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкта будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» встановлено, що вказаний об`єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації, замовником будівництва ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з відхиленням від затвердженої проектної документації, а саме: змінено конфігурацію та відмітку гребеня даху. У зв`язку з виявленими порушеннями містобудівного законодавства Інспекцією ДАБК у м. Львові видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудування 04.02.2020, який полягає у проведенні знесення (демонтажу) об`єкта самочинного будівництва, який станом на час подання позовної заяви відповідач не виконав.
Позивач стверджує, що відповідач грубо порушив вимоги містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, які видані Управлінням архітектури та урбаністики Департаменту містобудування Львівської міської ради від 13.03.2019 за № 20-2019-АПВ, вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності та суб`єктів владних повноважень та чинних ДБН, тому вважає, що наявні підстави для задоволення позовних вимог.
Ухвалою від 28.04.2020 р. відкрито загальне позовне провадження у адміністративній справі, підготовче засідання призначено на 26.05.2020.
26.05.2020 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 11.08.2020.
Відповідач заперечив проти задоволення позовних вимог, подав відзив на позовну заяву, у якому вказує, що ОСОБА_1 було здійснено реконструкцію з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановленням двоконтурного газового котла у м. Львові відповідно до вимог чинного законодавства та за наявності всієї необхідної документації на проведення такої реконструкції. Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень та встановлення двоконтурного газового котла здійснювалась з дозволу органу місцевого самоврядування, зокрема Департаменту містобудування Управління архітектури та урбаністики Львівської міської ради. Відповідач на виконання вимог чинного законодавства отримав всі необхідні документи, які дають право на виконання будівельних робіт та здійснення реконструкції об`єкта. Станом на 29.04.2020 відповідачем було завершено реконструкцію з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових приміщень та встановленням двоконтурного котла. ОСОБА_1 набув право власності на новий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 196,3 кв.м. у відповідності до норм чинного законодавства. 26.06.2020 відповідачем здійснена державна реєстрація права власності на новий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 196,3 кв.м., житловою площею 95,9 кв.м за ОСОБА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.07.2020, інд. № витягу 214616235.
Відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
11.08.2020 у підготовчому засіданні залучено до участі у справі в якості третьої особи на стороні позивача ОСОБА_2 .
20.10.2020 оголошено перерву у підготовчому засіданні до 01.12.2020.
01.12.2020 у підготовчому засіданні відкладено розгляд справи на 21.01.2021.
Третя особа подала заяву про виключення її з числа учасників справи, оскільки рішення у справі не вплине на її права та обов`язки у зв`язку з відчуженням квартири у будинку АДРЕСА_3 . Клопотання задоволено.
21.01.2021 протокольною ухвалою закрито підготовче засідання, призначено справу до судового розгляду на 23.02.2021.
23.02.2021 оголошено перерву у судовому засіданні до 04.03.2021.
Ухвалою від 04.03.2021 призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі зупинено.
02.07.2021 на адресу Львівського окружного адміністративного суду надійшов Висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.06.2021 № 1253.
Ухвалою від 07.07.2021 поновлено провадження у справі, судове засідання призначено на 07.09.2021.
07.09.2021 відкладено розгляд справи на 07.10.2021.
Представник позивача позовні вимоги підтримав з мотивів, наведених у позовній заяві.
Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, вказаних у відзиві на позовну заяву.
В судовому засіданні уточнено найменування позивача з врахуванням рішення Львівської міської ради № 774 від 10.09.2021 з Інспекції ДАБК у м. Львові на Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши представників сторін, оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
На підставі наказу № 584-п від 18.10.2019 та направлення від 18.10.2019 № 584-пп, наказу № 617-п від 29.10.2019 та направлення № 617-пп від 29.10.2019, в період з 18.10.2019 по 30.10.2019 посадовими особами ДАБК у м. Львові проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові». Перевіркою встановлено, що вищевказаний об`єкт будівництва не відповідає затвердженій проектній документації, замовником будівництва гр. ОСОБА_1 проведено будівельні роботи з відхиленням від затвердженої проектної документації, а саме: змінено конфігурацію та відмітку гребеня даху, чим порушено ч.1 ст. 9, абз.4 ч.1 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», ст. 5 Закону України «Про основи містобудування». За результатами перевірки складено акт позапланової перевірки № 617 від 30.10.2019, протокол про адміністративне правопорушення від 30.10.2019, постанову № 006-вих-3964/134 у справі про адміністративне правопорушення від 13.11.2019 та видано гр. ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30.10.2019, яким зобов`язано привести об`єкт будівництва у відповідність до проектної документації.
З метою перевірки виконання вимог припису Інспекції ДАБК у м. Львові від 30.10.2019, на підставі направлення № 40-пп від 22.10.2019, наказу № 617-п від 29.10.2019, направлення № 71-пп від 03.02.2020 проведено позапланову перевірку, якою встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 30.10.2019 виданого щодо об`єкта будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» не виконано і не приведено у відповідність до проектної документації. За результатами перевірки складено акт позапланової перевірки № 71 від 04.02.2020, протокол про адміністративне правопорушення від 04.02.2020, постанову у справі про адміністративне правопорушення від 18.02.2020 № 19-а та видано відповідачу припис від 04.02.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким зобов`язано в 30-ти денний термін з дня отримання даного припису привести об`єкт будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» до попереднього стану.
З метою перевірки виконання вимог припису Інспекції ДАБК у м. Львові від 04.02.2020, на підставі направлення від 10.03.2019 № 163-пп посадовими особами інспекції ДАБК у м. Львові здійснено виїзд за місцем проведення будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» та встановлено, що гр. ОСОБА_1 вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил від 04.02.2020 не виконав, не приведено об`єкт будівництва до попереднього стану. За результатами перевірки складено акт перевірки від 17.03.2020 № 163.
У зв`язку з невиконанням відповідачем вимоги приписів інспекції позивач звернувся з цим позовом до суду.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності, спрямованої на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначаються Законом України "Про архітектурну діяльність".
Згідно п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.
Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил, у порядку, визначеному Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Статтею 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснюється для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції. Державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.
Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі Закон № 3038-VІ) встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності. Однією з функцій управління у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації (п.6 ч.1 ст. 7 Закону України № 3038-VI).
Статтею 41 Закону України № 3038-VI визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Рішенням Львівської міської ради № 774 від 10.09.2021 затверджено Положення про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю та її структури.

На час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю у спірних правовідносинах позивач керувався Положенням про Інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові та її структури, затвердженим рішенням Львівської міської ради № 1027 від 11.11.2016, згідно п.2.1 якого основними завданнями Інспекції є здійснення відповідно до закону державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності

Пунктом 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, визначено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.п. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівельних умов та обмежень, затвердженому проекту або будівельного паспорту забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

Відповідно до ч. 1, 4, 7 ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

В постанові від 21 жовтня 2020 року по справі № 420/228/19 Верховний Суд висловив правові позиції про те, що залежно від ознак самочинного будівництва особи, зокрема, органи місцевого самоврядування, можуть вимагати від особи, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво, знесення самочинно збудованого об`єкта або проведення перебудови власними силами або за її рахунок; приведення земельної ділянки в попередній стан або відшкодування витрат. При цьому знесення самочинного будівництва можливе добровільно особою, яка його здійснила (здійснює), а також, за наявності для цього підстав, примусово, однак лише за рішенням суду, зокрема, ухваленим за позовом відповідного органу місцевого самоврядування та у разі неможливості здійснити перебудову такого будівництва.

В постанові Верховного Суду від 29 січня 2020 року у справі № 822/2149/18 суд на підставі аналізу положень статті 376 ЦК України, статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зробив висновок, що у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Можливість перебудови та усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

В інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (1) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (2) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (3) належно затвердженого проекту, стаття 376 Цивільного кодексу України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Натомість правове значення має позиція власника (користувача) земельної ділянки, а також дотримання прав інших осіб. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина четверта статті 376 ЦК України). В цьому випадку знесення самочинного будівництва можливе без попереднього рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Це є логічним та виправданим, оскільки такі види самочинного будівництва, безперечно, не можуть бути приведені до легітимного стану шляхом перебудови.

Натомість, для висновку про задоволення позову у цьому випадку визначальним та достатнім є той факт, що відповідач здійснив будівництво без документів, що дають право на це, і без належно затвердженого проекту та не виконав вимоги зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на виконання будівельних робіт набувається після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Суд встановив, що ОСОБА_1 придбав квартиру АДРЕСА_1 за договором купівлі-продажу від 08.02.2018, р/№ 325.

11.09.2018 відповідачу видано Технічні умови № 33/1308 на реконструкцію системи газопостачання об`єкта, приєднання до ГРМ квартири АДРЕСА_1 .

ФОП ОСОБА_3 розроблено Ескізний проект реконструкції з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень на встановленням двоконтурного котла.

13.03.2019 Департаментом містобудування Управлінням архітектури та урбаністики Львівської міської ради було видано наказ № 20-1019-АПВ «Про затвердження гр. ОСОБА_1 вимог до архітектурно-планувальної частини проекту реконструкції з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень та встановленням двоконтурного котла».

26.03.2019 ПрАТ «Львівобленерго» видано Технічні умови стандартного приєднання до електричних мереж електроустановок квартири АДРЕСА_1 .

29.03.2019 складено Експертний звіт щодо розгляду проектної документації за робочим проектом «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» № 14-0547-19.

19.04.2019 Департаментом житлового господарства та інфраструктури затверджено технічні умови № ТУ-Вд 127-19 від 02.04.2019 на приєднання квартири АДРЕСА_4 (реконструкція з переплануванням із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень) до централізованих систем водопостачання та водовідведення м. Львова.

15.04.2020 Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» за № 3-А-20536/АЛ-0006.

29.04.2020 ФОП ОСОБА_4 виготовлено Технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_1 .

27.05.2020 Інспекцією ДАБК у м. Львові було зареєстровано Декларацію про готовність до експлуатації об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) об`єкта будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» за № 3-А-23623/АП-0006.

26.06.2020 відповідачем здійснена державна реєстрація права власності на новий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 196,3 кв.м., житловою площею 95,9 за ОСОБА_1 - запис у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 26.06.2020 № 37122459, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.07.2020, № витягу 214616235.

Таким чином, реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень та встановлення двоконтурного газового котла здійснювалась з дозволу органу місцевого самоврядування, зокрема Департаменту містобудування Управління архітектури та урбаністики Львівської міської ради. Відповідач на виконання вимог чинного законодавства отримав необхідні документи, які дають право на виконання будівельних робіт та здійснення реконструкції об`єкта. Станом на 29.04.2020 відповідачем було завершено реконструкцію з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових приміщень та встановленням двоконтурного котла.

Статтею 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

В пунктах 70-71 рішення по справі "Рисовський проти України" (заява N 29979/04) Європейський Суд з прав людини, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції, підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування", зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

При цьому, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно ч. 5 ст. 12 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою до моменту державної реєстрації припинення таких прав, обтяжень у порядку, передбаченому цим Законом.

26.06.2020 відповідачем здійснена державна реєстрація права власності на новий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 196,3 кв.м., житловою площею 95,9 кв.м за ОСОБА_1 , що підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.07.2020, інд. № витягу 214616235.

Отже, ОСОБА_1 набув право власності на новий об`єкт нерухомого майна квартиру АДРЕСА_2 загальною площею 196,3 кв.м.

Разом з тим, доказів скасування реєстрації права власності ОСОБА_1 на вищевказаний об`єкт нерухомого майна станом на дату розгляду справи суду не надано.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 1, 2 ст. 104 КАС України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертних досліджень та складення висновків експерта за результатами проведеного позасудового експертного дослідження визначається відповідно до законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 КАС України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Згідно висновку судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Т.І. Анісімової за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.06.2021 № 1253 здійснена «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» була проведена у відповідності з державними будівельними нормами, стандартами і правилами, зокрема з п.п. 5.3, 5.6, 5.19, 7.1, 7.47 ДБН В.2.2 15:2019 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» та відповідає вимогам державних будівельних норм, стандартів та правил, робочо-проектній документації та вимогам містобудівного законодавства про архітектурну діяльність.

Будь-яких належних та допустимих доказів в обґрунтування викладених в акті позапланової перевірки тверджень про те, що будівництво об`єкта «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» здійснено з істотним порушенням державних будівельних норм і правил, позивачем як суб`єктом владних повноважень, суду не надано.

Під час розгляду справи не спростовано також висновок судового експерта про те, що реконструкція досліджуваного об`єкта проведена у відповідності з державними будівельними нормами, стандартами і правилами.

Також відповідачем не надано будь-яких доказів на підтвердження того, що проведені будівельні роботи порушують права інших осіб.

У позовній заяві заявлено вимогу про зобов`язання ОСОБА_1 привести об`єкт будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» до попереднього стану у відповідності до технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 № 894 від 12 березня 2018 року виданого Обласним комунальним підприємством Львівської обласної ради «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки».

Проте, згідно висновку судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України Т.І. Анісімової за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 25.06.2021 № 1253, здійснення будівельно-монтажних робіт по приведенню об`єкта будівництва «Реконструкція з переплануванням приміщень квартири АДРЕСА_1 із розширенням за рахунок приєднання власних нежитлових горищних приміщень і встановлення двоконтурного газового котла у м. Львові» до попереднього стану у відповідності до технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_1 № 894 від 12.03.2018, виданого ОКП ЛОР «БТІ та ЕО» може потребувати втручання у несучі конструкції будинку (несучі стіни, перекриття), внаслідок чого, може погіршитись технічний стан конструктивних елементів будинку, що в свою чергу може призвести до їх руйнації.

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Згідно ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи наведені доводи та обґрунтування суд дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

Відповідно до ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір відшкодуванню не підлягає. Доказів понесення інших судових витрат не подано, тому розподіл таких витрат не проводиться.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 14, 77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити повністю у задоволенні позовних вимог Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю до ОСОБА_1 про приведення об`єкта будівництва до попереднього стану.

Судові витрати зі сплати судового збору відшкодуванню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 13.10.2021.

Суддя Крутько О.В.