Справа № 708/844/21
Суддя: Попельнюх А. О.
Дата ухвалення: 2021-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 708/844/21
Номер провадження № 2-а/708/17/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 жовтня 2021 року м. Чигирин

Чигиринський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Попельнюха А.О.,

за участю:

секретаря судових засідань - Циріль С.В.,

представника позивача - адвоката Гаврилова Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чигирині в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, Державного агентства меліорації та рибного господарства України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне, -

ВСТАНОВИВ :

Представник позивача - адвокат Гаврилов Д.О. звернувся до суду з позовом до Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 11 серпня 2021 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП та накладення стягнення у виді штрафу в розмірі 170 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що оскаржувана постанова винесена всупереч норм Кодексу України про адміністративні правопорушення, оскільки відповідачем порушено порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення по відношенню до позивача. Також представник вказує, що згідно з оскаржуваною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у зв`язку з порушенням Правил промислового рибальства, оскільки він виловив та здав на рибоприймальний пункт рибу судак в кількості 22 шт. непромислового розміру. У позові також зазначено, що постанова у справі про адміністративне правопорушення складена в день складення протоколу, у діях ОСОБА_1 відсутні подія і склад адміністративного правопорушення, відсутня вина останнього у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 85 КУпАП, свідками вказаного порушення були працівники Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, які є зацікавленими особами, рибу ловив дозволеними знаряддями лову, тому він взагалі не міг нічого порушити. В оскаржуваній постанові не розкрито суть порушення, зокрема не вказано в чому саме полягало порушення в діях позивача, оскільки Правилами промислового рибальства вилов риби непромислової міри не заборонено, а навпаки дозволено, у свою чергу заборонено викидати рибу за борт.

Ухвалою від 30.08.2021 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників.

Ухвалою від 27.09.2021 до участі у розгляді справи залучено співвідповідача та розгляд справи постановлено проводити спочатку.

У судовому засіданні представник позивача - адвокат Гаврилов Д.О. позов підтримав з підстав, наведених у ньому та просив суд його задовольнити. Суду додатково пояснив, що відповідно до ЗУ «Про рибне господарство» з моменту потрапляння до сіток водні біоресурси є власністю особи, яка займається водним добувним промислом, відповідно вимога про повернення риби до водних об`єктів незаконна, оскільки така вимоги має бути обґрунтована відповідної законодавчою нормою. У свою чергу Правила не є нормою закону. У свою чергу судак після потрапляння до риболовецьких сіток втрачає свою життєздатність та фактично не зможе далі існувати, відповідно викидати таку рибу заборонено, це може бути розцінено як забруднення водних об`єктів. Під час складення протоколу та прийняття оскаржуваної постанови працівники відповідача не визначили відсоткове співвідношення риби непромислового розміру до загального розміру улову, відповідно їх твердження про наявність у діях ОСОБА_1 порушення нічим не підтверджені. Також спростовують їх висновки наявні у матеріалах справи докази, оскільки у журналі обліку прийнятих водних біоресурсів відомості про здачу на рибоприймальний пункт судака у кількості 22 шт. вагою 9 кг відсутні. У випадку виявлення вилову риби непромислового розміру працівники рибохорони мають право скласти акт, у якому зафіксувати наявність такого факту. Також відсутня інформація пор використані під час складення матеріалів засоби вимірювальної техніки та їх спроможність, зокрема проходження повірки. Також зазначив, що на момент складення постанови розрахунку збитків не було, він був складений працівниками рибохорони пізніше. Позивачу ні копію протоколу, ні копія постанови вручені не були, після проведення розрахунку збитків до протоколу та постанови внесені відповідні відомості.

Позивач ОСОБА_1 позов підтримав та просив суд його задовольнити.

Відповідачі участь уповноважених представників у судовому засіданні не забезпечили. На адресу суду засобами електронного зв`язку надійшов відзив на адміністративний позов, відповідно до якого проти позову заперечив та просив суд відмовити у його задоволенні.

Заслухавши позивача та його представника позивача, дослідивши подані суду докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає про таке.

З матеріалів справи судом встановлено, що 11.08.2021 головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Вишневським В.В. складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення № 008916 .

Згідно з вказаним протоколом 11.08.2021 близько 08-00 год. на Кременчуцькому водосховищі поблизу с. Тіньки ПП «Маяк-5», ОСОБА_1 , що працює ланковим рибалкою ПП «Маяк-5», а також є відповідальним за вилом водних біоресурсів. Під час здійснення промислу виловив та здав на рибоприймальний пункт рибу виду судак не промислового розміру в кількості 22 шт., загальною вагою 9 кг. Чим порушив ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ»; п. 6.1.1. Правил промислового рибальства та п. 13 Режиму рибальства у 2021 році». Відповідальність передбачена ч. 3 ст. 85 КУпАП. Чим завдав державі збитки на суму 69 220,80 грн.

Згідно з наявною в матеріалах справи копією протоколу про адміністративне правопорушення № 008916 від 11.08.2021, ОСОБА_1 відповідно до ст. 63 Конституції України роз`яснено його права та обов`язки, що підтверджується його підписом, крім того позивач по факту виявленого порушення надав наступні пояснення: З правопорушенням згідний, дійсно виловив 22 судака непромислового розміру.

У протоколі зазначено, що справа буде розглянута на місці скоєння правопорушення за місцезнаходженням с. Тіньки Чигиринського р-ну 11.08.2021. З повідомленням про місце і строк розгляду справи також ознайомлено ОСОБА_1 , що підтверджується його підписом у протоколі.

В подальшому 11.08.2021, розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, головним державним інспектором Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області Вишневським В.В. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 008916 від 11.08.2021 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно з якою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 грн.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями ч. 6 ст. 55 Конституції України закріплено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про тваринний світ» дикі тварини, які перебувають у стані природної волі в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, інші об`єкти тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону і які перебувають у державній власності, а також об`єкти тваринного світу, що у встановленому законодавством порядку набуті у комунальну або приватну власність і визнані об`єктами загальнодержавного значення, належать до природних ресурсів загальнодержавного значення.

Основні засади діяльності та державного регулювання в галузі рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів, порядок взаємовідносин між органами державної влади, місцевого самоврядування і суб`єктами господарювання, які здійснюють рибогосподарську діяльність у внутрішніх водних об`єктах України визначені Законом України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» від 08.07.2011 № 3677-VI (далі - Закон № 3677-VI).

Відповідно до ст. 6 Закону № 3677-VI державне управління та регулювання у галузі рибного господарства здійснюють Кабінет Міністрів України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері рибного господарства, та інші центральні органи виконавчої влади відповідно до їх повноважень, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації.

Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2015 № 895 затверджено Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України (Держрибагентство).

Пунктом 1 Положення про Держрибагентство передбачено, що є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, безпеки мореплавства суден флоту рибного господарства, меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем.

Згідно із ст. 10 Закону № 3677-VI, посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають, зокрема, такі повноваження: давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; безперешкодного доступу до території (у тому числі об`єктів природно-заповідного фонду) і приміщень підприємств, установ та організацій, які здійснюють добування, утримання, зберігання або переробку водних біоресурсів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Аналогічні повноваження надані органам рибоохорони, як природоохоронним органам статтею 60 Закону України «Про тваринний світ» та пунктом 6 Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512.

Пунктом 4 Розділу ІІІ Порядку проведення рибоохоронних рейдів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 23.10.2018 № 512 передбачено, що під час проведення рибоохоронних рейдів посадові особи рейдової групи забезпечують дотримання законодавства у галузі рибного господарства, здійснення заходів із запобігання, виявлення та припинення правопорушень, передбачених статтею 50,частинами третьою - п`ятою статті 85,статтями 85-1, 86-1, 88-1, 90, 91-2, статтею 164- в частині порушення порядку провадження господарської діяльності, пов`язаної з добуванням і використанням риби та інших водних біоресурсів, статтею 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Статтею 34 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» та статтею 35 Закону України «Про тваринний світ», визначено, що користувачі водних біоресурсів зобов`язані безперешкодно допускати в місця відтворення, добування, зберігання, утримання, на рибоприймальні пункти та місця реалізації водних біоресурсів, на рибальські судна та інші плавучі засоби, зайняті в технологічному процесі, представників центральних органів виконавчої влади, які здійснюють державний контроль за провадженням рибогосподарської діяльності, надавати на їх вимогу документи щодо обліку та використання водних біоресурсів, своєчасно виконувати їхні вимоги та письмові розпорядження, які базуються на засадах цього Закону та інших нормативно-правових актів у галузі рибного господарства.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з абз. 4, 5 ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Судом встановлено, що на підставі спірної постанови позивача притягнуто державним інспектором до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП у зв`язку з встановленням факту того, що 11.08.2021 близько 08-00 год. на Кременчуцькому водосховищі біля с. Тіньки ОСОБА_1 під час здійснення промислу виловив та здав на рибоприймальний пункт рибу судак в кількості 22 шт., непромислового розміру, сума збитків 69 220,80 грн. Указаними діями ОСОБА_1 порушив ЗУ «Про тваринний світ» ст. 63; п. 13 Режиму рибальства у 2021 році та п. 6.1.1. Правил промислового рибальства, чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 КУпАП.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 85 КУпАП порушення правил рибальства - тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб - від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 1 статті 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У силу ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У свою чергу суд приходить до переконання, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення за ч. 3 ст. 85 КУпАП не знайшов свого об`єктивного підтвердження під час розгляду справи судом.

Вказані висновки суду обґрунтовані тим, що об`єктивна сторона порушення, визначена під час складення оскаржуваної постанови, полягає у вилові та здачі до рибоприймального пункту риби судак непромислового розміру у кількості 22 шт.

У свою чергу на підставі відомостей Журналу обліку прийнятих водних біоресурсів № 01 ПП «Маяк-5» судом встановлено, що 11.08.2021 ОСОБА_1 здав на рибоприймальний пункт рибу плітка у кількості 14 кг.

Інших доказів можливого вчинення позивачем вказаного адміністративного правопорушення суду не надано.

Відповідно до вимог статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

За таких обставин суд приходить до висновку, що оскаржувана постанова підлягає до скасування із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

При цьому, суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (№ 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (№ 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 73, 77, 78, 139, 241-246, 250, 255, 268-272, 286, 295, 297 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області, Державного агентства меліорації та рибного господарства України про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне - задовольнити.

Постанову Управління Державного агентства рибного господарства у Черкаській області № 008916 від 11.08.2021 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 85 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 85 КУпАП - закрити.

Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя А.О. Попельнюх