Справа № 501/311/20
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2021-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2021 р.м.ОдесаСправа № 501/311/20

Головуючий в І інстанції: Пушкарський Д.В.

Дата та місце ухвалення рішення: 30.06.2021 р.

м. Чорноморськ

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді доповідача Шеметенко Л.П.
судді Стас Л.В.
судді Турецької І.О.
за участю секретаря - Чорби Г.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області Липач Олени Олександрівни на рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 30 червня 2021 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області Липач Олени Олександрівни, Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2020 року ОСОБА_2 звернувся до суду з адміністративним позовом до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області Липач Олени Олександрівни, Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 01-07/70 від 23.12.2019 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що висновок відповідачів про порушення ним законодавства про містобудівну діяльність є безпідставним, будь-яких порушень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» він не допускав, самочинного будівництва не здійснював. Позивач посилався на те, що за результатами проведеної перевірки відповідач не встановив час вчинення порушення, за яке його притягнуто до відповідальності, а висновки про допущення саме ним порушення ґрунтується на припущеннях контролюючого органу. Позивач вказував на те, що згідно експертного висновку від 09.01.2020 року самочинне будівництво за адресою АДРЕСА_1 проведено у 2017-2018 роках, тоді, коли він ще не був власником даної квартири.

Вказане, на думку позивача, свідчить про відсутність його вини у вчиненні правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності.

Також позивач вказував на те, що у спірній постанові зазначено про визнання винним у порушенні вимог містобудівного законодавства ОСОБА_3 та саме на вказану особу накладено адміністративний штраф, тоді як в описовій її частині вказано, що розгляд справи проводиться відносно нього. Вказане, на думку позивача, також свідчить про незаконність оскаржуваної постанови.

Що стосується строку звернення до суду, позивач посилався на те, що примірник оскаржуваної постанови було вручено ОСОБА_4 , якому він не надавав права на представництва його інтересів у адміністративній справі, яка розглядалась відповідачем. Про наявність оскаржуваної постанови він не знав, а дізнався про її існування лише 19.01.2020 року після направлення йому тексту вказаної постанови його представником адвокатом Дубінчук Ж.М.

З огляду на зазначене, позивач вважає, що строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 01-07/70 від 23.12.2019 року ним не пропущено, а сама постанова є незаконною та підлягає скасуванню.

Рішенням Іллічівського міського суду Одеської області від 30 червня 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, начальник Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області Липач О.О. подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі, просить скасувати рішення суду та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволені позову.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт вказував на те, що за наслідком проведення перевірки за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено, що на об`єкті виконані роботи з реконструкції квартири шляхом будівництва балкону, розміром 6100 мм*1490 мм з виходом до нього з приміщення літньої кухні (виконані роботи з втручанням в несучі та огороджувальні конструкції). Виявлено, що вказане приміщення збільшено шляхом демонтажу підвіконної стіни та об`єднанням з лоджією. Апелянт вважає, що судом не надано належної оцінки виявленому порушенню та наявній розбіжності між технічним паспортом на об`єкт будівництва від 18.04.2012 року та технічним паспортом, складеним 24.12.2019 року.

Вказане, на думку апелянта, спростовує висновок суду першої інстанції стосовно не встановлення часу вчинення правопорушення.

Апелянт вважає прийняту постанову законною та обґрунтованою, а тому наполягає на відсутності підстав для її скасування. Крім того, апелянт вказував на пропуск позивачем строку звернення до суду та на помилковість висновку суду першої інстанції стосовно наявності підстав для його поновлення.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, 20.12.2019 року посадовими особами Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області на підставі наказу від 10.12.2019 року № 01-05/189 та направлень для проведення позапланового заходу від 10.12.2019 року № 01-05/189, було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: реконструкція квартири шляхом будівництва балкону за адресою: АДРЕСА_1 , замовник ОСОБА_5 , за результатами якого складено акт від 20.12.2019 року № 189.

В ході проведення перевірки з виїздом на місце було виявлено, що власником зазначеної квартири відповідно до договору купівлі-продажу від 16.07.2019 року № 1375 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 173962432 від 16.07.2019 року є ОСОБА_6 . Встановлено, що виконані роботи з реконструкції квартири шляхом будівництва балкону розмірами 6100 мм*1490мм з виходом на нього з приміщення літньої кухні літ. 4 (виконані роботи з втручання в несучі та огороджувальні конструкції, а саме, демонтаж підвіконної стіни). Балконна плита встановлена на перекритті музею образотворчих мистецтв ім. О.М. Білого).

Також в ході перевірки встановлено, що приміщення літ. 2 збільшено шляхом демонтажу підвіконної стіни та об`єднанням з лоджією (радіатор опалення винесено на лоджію).

В акті вказано, що встановлені обставини підтверджено фотофіксацією. Також вказано, що дозвіл на виконання будівельних робіт відділом ДАБК не подавався, відомості щодо реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або повідомлення про початок виконання будівельних робіт за зазначеною адресою відсутні.

У зв`язку з викладеним, контролюючий орган дійшов висновку про порушення ОСОБА_7 вимог ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466.

За наслідками проведеної перевірки посадовою особою Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області 20.12.2019 року складено також протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_8 та винесено припис № 01-07/43 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким позивача зобов`язано усунути порушення містобудівного законодавства а саме: надати правоустановчі документи на реконструйовану квартиру шляхом будівництва балкону за адресою: АДРЕСА_1 або привести у первинний вигляд зазначену квартиру шляхом знесення самочинно збудованого балкону, відновити з урахуванням міцності підвіконні стіни.

23.12.2019 року, на підставі матеріалів перевірки відносно ОСОБА_8 начальником Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області Липач О.О. винесено постанову 01-07/70 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.96 Кодексу про адміністративні правопорушення України та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 25500,00 (двадцять п`ять тисяч п`ятсот) гривень.

Вважаючи вказану постанову по справі про адміністративне правопорушення протиправною, позивач оскаржив її до суду першої інстанції.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для задоволення поданого адміністративного позову, з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (п.9 Порядку №533).

Пунктом 11 Порядку № 553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, згідно п. 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктами 16-17 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відповідно до п. 19 Порядку № 553, 19. припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 553).

Згідно п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Статтею 244-6 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Розгляд справ про притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема, за ч. 6 ст. 96 КУпАП здійснюється за правилами вказаного кодексу.

Так, статтями 254 та 256 КУпАП встановлено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) здійснюється у присутності суб`єкта містобудування або його представника, а провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною шостою статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності або її представника протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

В ході розгляду справи встановлено, що згідно акту № 189 позапланова перевірка була проведена Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області20.12.2019 року у присутності представника забудовника Окопніка Геннадія за довіреністю від 25.06.2019 року № 1266 Гучева В.С. В свою чергу, у протоколі по справі про адміністративне правопорушення відсутні відомості стосовно присутності при його складенні особи, яка допустила адміністративне правопорушення або її представника.

Заперечуючи можливість ОСОБА_4 бути своїм представником, ОСОБА_6 посилався на те, що довіреність від 25.06.2019 року № 1266, якою, як зазначено в акті перевірки, підтверджено повноваження ОСОБА_4 на представлення його інтересів, видавались ним лише для придбання квартири АДРЕСА_2 та для вчинення дій, пов`язаних із оформленням вказаної квартири та укладенням договорів про надання комунальних послуг.

Дослідивши надану копію довіреності від 25.06.2019 року № 1266, виданої Окопніком Генадієм на ім`я ОСОБА_4 , суд встановив, що дійсно, вказана довіреність не уповноважує ОСОБА_4 на представлення інтересів позивача у відносинах з усіма установами, організаціями та підприємствами, державними органами або органами місцевого самоврядування у будь-яких правовідносинах, а обмежується лише правом на придбання квартири АДРЕСА_2 та вчиненням дій, пов`язаних із купівлею вказаної квартири, укладенням, оформленням, підписанням у встановленому порядку договору купівлі-продажу квартири, реєстрації права власності на вказану квартиру на ім`я ОСОБА_9 , укладення, підписання та розірвання від його імені будь-яких договорів про надання послуг.

Вказане свідчить про те, що позаплановий захід державного нагляду (контролю) був проведений Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області за відсутності суб`єкта містобудування або особи, яка є його представником, як і складення протоколу по справі про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1-279-4 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, питання: чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Таким чином, про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

В даному випадку відповідачем не надано доказів належного сповіщення позивача або його уповноваженого представника про розгляд справи про адміністративне правопорушення, що істотно впливає на фактичну можливість особи реалізувати передбачені ст. 268 КУпАП права з метою всебічного з`ясування обставин справи.

З оскаржуваної постанови вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення проводився за відсутності позивача.

Недотримання відповідачем вимог щодо проведення державного нагляду (контролю) та складення протоколу по справі про адміністративне правопорушення у присутності суб`єкта містобудування та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, належного сповіщення позивача про розгляд відносно нього справи про адміністративне правопорушення, фактично позбавило його можливості реалізувати передбачені чинним законодавствам права, в тому числі і права, передбачені ст. 268 КУпАП, та призвело до прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення без всебічного і об`єктивного встановлення обставин по справі.

Колегія суддів звертає увагу на те, що згідно ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову;дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

З оскаржуваної постанови встановлено, що у її описовій частині зазначено про розгляд матеріалів адміністративної справи саме стосовно ОСОБА_1 , складених за результатом проведення позапланової перевірки 20.12.2019 року, тоді як фактично рішення у даній справі прийнято відносно іншої особи ОСОБА_3 , оскільки зазначено про визнання винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, саме ОСОБА_3 та про накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 25 500 грн.

За вказаних обставин спірна постанова не може бути визнана законною та обґрунтованою.

Що стосується виявленого під час проведення перевірки порушення, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно недоведеності вини позивача у його вчиненні, з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як вбачається з матеріалів справи, за наслідками проведеної перевірки контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем вимог ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466, відповідальність за яке передбачена ч. 6 ст. 96 КУпАП.

Так, згідно ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви (ч. 2 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Відповідно до п. 27 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466, дозвіл видається на безоплатній основі відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю за формою, наведеною у додатку 9 до цього Порядку.

Згідно ч. 6 ст. 96 КУпАП, виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), - тягне за собою накладення штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вже зазначалось вище, за наслідком проведення позапланової перевірки відповідачем в акті перевірки вказано про виконання саме власником квартири АДРЕСА_2 робіт з реконструкції квартири шляхом будівництва балкону розмірами 6100 мм*1490мм з виходом на нього з приміщення літньої кухні літ. 4, в тому числі демонтажу підвіконної стіни та об`єднання з лоджією.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Позивач заперечує проти того, що саме ним було здійснено реконструкцію квартири.

В свою чергу, в ході розгляду справи про адміністративне правопорушення відповідачем не було з`ясовано вказаних обставин, зокрема, не було з`ясовано, коли саме було вчинено правопорушення та не доведено вини саме позивача у його вчиненні.

Все вищевикладене свідчить про те, що спірна постанова про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 01-07/70 від 23.12.2019 року є протиправною та підлягає скасуванню.

Що стосується доводів апелянта про пропуск позивачем строку на звернення до суду, колегія суддів вважає їх необґрунтованими та не приймає до уваги з огляду на наступне.

Згідно ч. 2 ст. 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на оскарження постанови начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення № 01-07/70 від 23.12.2019 року, позивач посилався на те, що її копію він не отримував, а дізнався про неї лише після направлення її йому у січні 2020 року адвокатом Дубінчуком Ж.М.

Колегія суддів звертає увагу на те, що згідно оскаржуваної постанови, її копію було вручено ОСОБА_4 23.12.2019 року, що на думку апелянта, свідчить про належне сповіщення позивача про її існування. Однак, в ході розгляду справи було встановлено, що ОСОБА_4 не був наділений відповідними повноваженнями на представництво інтересів позивача, в тому числі, при розгляді стосовно нього адміністративної справи, та не мав права на отримання копії оскаржуваної постанови. Доказів вручення постанови саме ОСОБА_10 відповідачем не надано.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для поновлення позивачу строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Доводи та міркування, викладені в апеляційній скарзі, не впливають на правильність висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що при розгляді справи судом першої інстанції правильно встановлено обставини у справі, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не дають підстав для висновку про незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

За таких обставин підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Чорноморської міської ради Одеської області Липач Олени Олександрівни - залишити без задоволення.

Рішення Іллічівського міського суду Одеської області від 30 червня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судове рішення складено у повному обсязі 07.10.2021 р.

Суддя доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька