Справа № 280/3147/21
Суддя: Новікова Інна Вячеславівна
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 року о 12 год. 40 хв.Справа № 280/3147/21 м.Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Новікової І.В.,

за участю секретаря судового засідання Півоварової В.П.

представника позивача - Леус Г.О.

представника відповідача - Майстренко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЗГОДА»

до Дніпровської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

16 квітня 2021 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЗГОДА» (далі позивач, ТОВ «ТБ ЗГОДА») до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товарів від 12.02.2021 №UA110230/2021/000032/2.

Ухвалою суду від 21.04.2021 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 19.05.2021.

Ухвалою суду від 19.05.2021 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів, а підготовче засідання відкладено на 09.06.2021.

09.06.2021 підготовче засідання відкладено на 30.06.2021.

30.06.2021 підготовче засідання відкладено на 04.08.2021.

04.08.2021 закрито підготовче провадження та призначено судовий розгляд справи на 10.08.2021.

10.08.2021 судове засідання відкладено на 21.09.2021.

21.09.2021 в судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що ним надано всі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товару, який переміщується через митний кордон України, які відповідають характеру угоди, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними.

Представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, посилаючись на те, що в поданих позивачем документах на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару було виявлено недоліки, у зв`язку з чим витребувано додаткові документи, які не були надані позивачем в повному обсязі. Зазначає, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, що зумовило відсутність підстав для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю. Крім того, відповідач вказали на те, що митним органом у встановленому законом порядку було встановлено, що вартість імпортованого позивачем товару є вищою ніж заявлена, що зумовило прийняття рішення про коригування митної вартості товарів.

Представник відповідача просив в задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, їх достатність і взаємний зв`язок у сукупності, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що 09.01.2019 ТОВ «ТБ ЗГОДА» укладено з компанією «PRIS-SYSTEM Sp.z.o.o.», Польща, Контракт №09/01-19 від 09.01.2019, відповідно до умов якого Продавець - «PRIS-SYSTEM Sp.z.o.o.» зобов`язується поставити Покупцю ТОВ «ТБ ЗГОДА», а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити продукцію, в асортименті, кількості та за ціною, які передбачені в Додатках до даного контракту і є його невід`ємною частиною.

11.02.2021 до митного контролю та митного оформлення декларантом надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст.257 Митного кодексу України (далі - МК України) митну декларацію (далі - МД) в режимі ІМ 40, якій присвоєно №UА110230/2021/002511 на 9 товарів, серед яких:

1.Тканина із ажурного (перевивального) переплетення із 100% синтетичних (поліефірних) ниток, пофарбована. Без покриття, без просочення, які сприймаються неозброєним оком, без чітко виражених прутів, що унеможливлює визначення їх ширини, тканина шириною 240см: тканина ролетна VISTA-R/240,00/1193 -599,6м (1439,04м2), тканина ролетна VISTA-R/240,00/0171-89м (213,6м2). Використовується для виробництва ролетних штор. Виробник Verseidag INDUTEX GMBH. Країна виробництва EU»;

2.Тканина складу 100% поліестр з ниток різних кольорів, шириною 280см: тканина ролетна Ваsіс 108-60м (168м2), тканина ролетна Dе LuХ Viewty 9730-25м (70м2). Використовується для виробництва рулонних штор. Виробник Dongwon Textile. Країна виробництва КR»;

3.Стрічка з пластмаси самоклейна у рулонах, завширшки 7мм, на основі РЕТ, адгезивний матеріал акрілат, товщиною 0,4 мм: стрічка клейка на основі РЕТ 7мм 20400м. Використовується для додавання жорсткості смуги для зборки ролетних штор. Виробник PPH Bamar-Pol. Країна виробництва EU;

6.Текстильна тасьма біла, виготовлена із синтетичних поліефіриих волокон, шириною 0,5см, просочена розчином акрилового полімера (АМ60), використовується для виробництва ролетних штор: тасьма текстильна біла «ISSO» -20000м (100м2). Виробник Tommark Sp.z.o.o. Країна виробництва EU».

До митного оформлення декларантом надіслано документи зазначені в гр.44 вищевказаної МД, а саме: пакувальний лист №б/н від 01.02.2021; рахунок-фактура (інвойс) №FV 2102/00002 від 01.02.2021; автотранспортна накладна №б/н від 01.02.2021; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 №PL/МF/AR 0141689 від 05.02.2021; довідка про транспортні витрат №б/н від 10.02.2021; додаткова угода №14 від 01.02.2021; договір (контракт) про перевезення №3 від 02.02.2021; карти продукту TARNAMID Т-27 G від 01.08.2013, TARNAMID Т-27 М від 01.08.2013, TARNOFORM 700 від 01.08.2013; лист Grupa Azoty про вміст РА6 від 11.02.2021; лист №157/2 від 11.02.2021; посередницькі рахунки №178690 від 09.12.2020, №178868 від 16.02.2020, технічна довідка б/н від 01.02.2021, копія митної декларації країни відправлення №21PL402010Е0149990 від 04.02.2021.

При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, керуючись ч.3 ст.53 Митного кодексу України орган доходів і зборів дійшов висновку, що документи, які надані до митного оформлення товару містять розбіжності та не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме:

- відповідно до п.3.2 контракту від 09.01.2019 № 09/01-19 оплата за товар здійснюється як по факту поставки так і по передплаті згідно додатків до контракту. Відповідно до додатку від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 змінюється тільки п.4 контракту (якість та комплектність продукції), щодо п.3 (форма розрахунку, ціна продукції, сума контракту) інформація відсутня;

- відповідно до додатку від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 здійснюється постачання товарів з обумовленою ціною, але заявлений до митного оформлення товар: TARNOFORM 700 NAT WG-117760007 відсутній у цьому додатку. Також у п.6. цього додатку зазначено, що покупцю була надана скидка на придбання тканини ролетної, але розмір скидки не прописано;

- відповідно до договору про перевезення від 02.02.2021 №3 об`єм та вартість послуг та умови їх виконання обумовлюються в Заявці, яка є невід`ємною частиною договору. До митного оформлення документ не надавався.

- декларація країни відправлення 04.02.2021 №21PL402010Е0149990 не містить відомості щодо доповнення від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 та самого контракту, що визначає ціну, умови поставки, перелік документів на підставі яких здійснюється оплата тощо;

- у заявленому до митного оформлення рахунку від 01.02.2021 №FV2102/00002 відсутня інформація щодо умов поставки та додатка від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 у рамках якого здійснюється постачання товару.

Враховуючи викладене, згідно вимог ч.3 ст.53 МКУ позивачу повідомлено про необхідність протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість та обраний метод її визначення, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товару, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) виписка з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

12.02.2021 декларантом додатково надіслано комерційну пропозицію від 11.01.2021, а також декларант вказав на те, що додаткові документи подаватись не будуть.

За результатами здійсненого контролю правильності визначення митної вартості товарів митницею прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000032/2 від 12.02.2021 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00099.

Позивач, не погодився з прийнятим рішенням про коригування митної вартості товару, звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що згідно з ч.1 ст.246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.1 ст.257 Митного кодексу України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Згідно ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 ст.52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Такими документами є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 Митного кодексу України).

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі «Оцінка товарів для митних цілей», згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

Суд зазначає, що відповідно до приписів ст.53 Митного кодексу України, митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений ч.2 даної статті.

При цьому, суд зазначає, що підставою для витребування додаткових документів не є наявність недоліків (описок, помилок, тощо), як таких, а наявність саме недоліків, які впливають на правильність визначення митної вартості товару.

Щодо посилань митного органу на такий недолік як «відповідно до п.3.2 контракту від 09.01.2019 № 09/01-19 оплата за товар здійснюється як по факту поставки так і по передплаті згідно додатків до контракту. Відповідно до додатку від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 змінюється тільки п.4 контракту (якість та комплектність продукції), щодо п.3 (форма розрахунку, ціна продукції, сума контракту) інформація відсутня», суд зазначає наступне.

По-перше, суд зазначає, що з зазначеного недоліку не можливо встановити, яким чином зазначені обставини перешкоджали митному органу встановити митну вартість товару. Якщо митний орган вважав, що позивач повинен надати платіжне доручення про оплату товару, то відповідно у повідомленні так повинно було бути і зазначено, а не описуватись зміни які вносились до контракту.

В даному випадку у відповідача не було об`єктивних підстав вважати, що рахунок сплачено, а відповідно і не було підстав для отримання платіжного документу.

Більш того, відповідно до п.2 додаткової угоди від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 зазначено що, «Умови оплати: Згідно п.4 Контракту 09/01-19 від 09.01.2019 викласти в наступній редакції: протягом 365 днів з моменту отримання товару на склад покупця. Датою відвантаження вважається дата проходження митної очистки на території України (м. Запоріжжя)».

При цьому, під час розгляду справи встановлено та не спростовано учасниками справи, що при укладенні вказаної додаткової угоди була допущена описка - замість п.3 було зазначено, що зміни вносяться у п.4.

В свою чергу, незважаючи на наявний недолік, якщо не застосовувати формальний підхід до оцінки наданих документів, можливо встановити, що оплата товару здійснюється протягом 365 днів з моменту отримання товару на склад покупця.

Стосовно недоліку «відповідно до додатку від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 здійснюється постачання товарів з обумовленою ціною, але заявлений до митного оформлення товар: TARNOFORM 700 NAT WG-117760007 відсутній у цьому додатку. Також у п.6. цього додатку зазначено, що покупцю була надана скидка на придбання тканини ролетної, але розмір скидки не прописано», суд зазначає, що такі доводи є недоречними, оскільки за спірним рішенням коригування митної вартості зазначеного товару не проводилось.

Щодо виявленого недоліку «відповідно до договору про перевезення від 02.02.2021 №3 об`єм та вартість послуг та умови їх виконання обумовлюються в Заявці, яка є невід`ємною частиною договору. До митного оформлення документ не надавався», суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ТОВ «ТБ ЗГОДА» укладено договір-замовлення з логістичною компанією Rockpol Sp.z.o.o. Sp.k., яка здійснювала пошук, підбір перевізника та організацію перевезення вантажу ТОВ «ТБ ЗГОДА» здійснювала оплату послуг логістичної компанії Rockpol Sp.z.o.o. Sp.k., яка в свою чергу здійснювала розрахунки безпосередньо з перевізником ТОВ «Булавка-Транс».

Оплата послуг перевізника була здійснена на підставі інвойсу логістичної компанії Rockpol Sp.z.o.o. Sp.k. №2021/02/104/2 в якому зазначена вартість перевезення: 250 євро до кордону з Україною та 500 євро вартість перевезення по території України.

Фактичне перерахування коштів було здійснено на підставі платіжного доручення в іноземній валюті від 10.03.2021, а також підтверджується банківською випискою за 10 березня 2021 року.

За таких обставин, станом на дату подання документів до митного органу платіж за транспортування сплачено не було, а відповідно позивач не мав змоги надати до митного органу відповідний платіжний документ.

Також, митним органом не обґрунтовано, яким чином зазначений недолік вплинув на заявлену митну вартість або у чому саме полягає неправильність визначення митної вартості декларантом.

Щодо встановленого недоліку «декларація країни відправлення 04.02.2021 №21PL402010Е0149990 не містить відомості щодо доповнення від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 та самого контракту, що визначає ціну, умови поставки, перелік документів на підставі яких здійснюється оплата тощо», суд зазначає, що декларація країни відправлення не є тим документом на підставі якого визначається (підтверджується) заявлена митна вартість імпортованого товару.

Крім того, декларація країни відправлення від 04.02.2021 №21PL402010Е0149990 містить посилання на інвойс №FV 2102/00002 , який в свою чергу посилається на контракт від 09.01.2019 №09/01-19, а відповідно і дає змогу ідентифікувати митну вартість товару.

Стосовно недоліку «у заявленому до митного оформлення рахунку від 01.02.2021 №FV2102/00002 відсутня інформація щодо умов поставки та додатка від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 у рамках якого здійснюється постачання товару», суд зазначає наступне.

Відповідно до рахунку (інвойсу) від 01.02.2021 №FV 2102/00002 постачання здійснювалося за контрактом від 09.01.2019 №09/01-19. При цьому хоча в самому інвойсі не зазначено додаткову угоду від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19, зазначені документи були надані до митного оформлення, у зв`язку з чим наданий пакет документів надавав митному органу можливість здійснити співставлення вказаних у документах товарів, відповідно самими цими товарами по асортименту, кількості та ін.

Більш того, митний орган в процесі здійснення митного оформлення не зазначено про те, що зазначені у додатковій угоді від 01.02.2021 №14 до контракту від 09.01.2019 №09/01-19 та рахунку (інвойсі) від 01.02.2021 №FV 2102/00002 товари є відмінними від товарів, які були імпортовані позивачем та заявлені до митного оформлення.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивач надав митному органу усі необхідні документи, які надають можливість перевірити та підтвердити заявлену митну вартість товару. Суттєвих недоліків подані до митного органу документи не містили, а відповідно у відповідача не було підстав для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Згідно зі статтею 54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з пунктом другим частини 6 статті 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд зазначає, що відповідно до вимог ч.3 ст.53 Митного кодексу України додаткові документи надаються декларантом за наявності, відтак, саме по собі подання таких документів не в повному обсязі не може бути підставою для коригування митної вартості товару.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Стаття 19 Конституції України встановлює, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Відповідачем не доведено правомірність прийнятих рішень.

Митним органом не доведено за допомогою належних та допустимих доказів, що митна вартість імпортованого позивачем була визначена необґрунтовано, що б в свою чергу надавало митному органу права на коригування митної вартості товару.

При розгляді справи суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідач діяв необґрунтовано, тобто без врахування всіх обставин, які мають значення при прийнятті рішень, що зумовлює висновок суду про задоволення позовних вимог ТОВ «ТБ ЗГОДА».

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЗГОДА» (69093, м.Запоріжжя, вул.Звенигородська, буд.9, ) до Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул.Княгині Ольги, буд.22, ) про визнання протиправними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Дніпровської митниці Державної митної служби України №UA110230/2021/000032/2 від 12.02.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГІВЕЛЬНИЙ БУДИНОК ЗГОДА» судовий збір в розмірі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі виготовлено та підписано 30.09.2021.

Суддя І.В. Новікова