Справа № 540/4145/21
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2021-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

08 жовтня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/4145/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Хом`якової В.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Херсонський машинобудівний завод" до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 01.04.2021 року №2,

встановив:

ТОВ науково-виробниче підприємство "Херсонський машинобудівний завод" (далі - позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної податкової служи в Херсонській області, АР Крим та м. Севастополі (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №2 від 01.04.2021 про нарахування пені в сумі 185991 грн. 18 коп. за порушення термінів розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності, яке було прийнято за висновками акту документальної позапланової виїзної перевірки №674/21-22-07-08/35788406 від 03.03.2021 з питання дотримання ТОВ НВП "Херсонський машинобудівний завод" вимог валютного законодавства по експортному договору від 10.06.2019 №10/06/19-6071, укладеному з ООО "Лискисельмаш" (Российская Федерация) за період з 10.06.2019 по 24.02.2021. Відповідно до висновків перевірки відповідачем встановлено порушення ТОВ НВП "Херсонський машинобудівний завод" вимог частини 2 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року №2473-VIII "Про валюту і валютні операції", пункту 21 розділу II Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 02 січня 2019 року №5, по експортному договору від 10.06.2019 №10/06/19-6071, укладеному з ООО "Лискисельмаш" (Российская Федерация), валютна виручка на загальну суму 6224976,98 рос. руб. зарахована на поточний валютний рахунок підприємства з порушенням встановленого граничного строку розрахунків (365 днів).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що податковою службою невірно визначено дату поставки товару, відповідач вважає такою дату оформлення митних декларацій, тоді як ще після митного оформлення експортований товар знаходився та території України. Позивач вважає, що дата фактичного перетину товаром митного кордону України є моментом вчинення імпортної (експортної) операції, саме з цієї дати повинна розраховуватись пеня за кожний день прострочення зарахування валютної виручки на рахунок позивача. Також позивач вказує на неправильне обчислення пені. Днем припинення такого порушення є день зарахування валютної виручки на валютний рахунок резидента-постачальника. Відтак, такий день не може вважатися днем, за який здійснено прострочення зарахування вказаної виручки, та, відповідно, за такий день не може нараховуватися пеня, передбачена згідно ч. 5 ст. 13 Закону "Про валюту і валютні операції". Таким чином, пеня за порушення термінів зарахування валютної виручки за поставлений товар згідно з специфікацією №1 від 11.06.2019 до договору купівлі-продажу від 10.06.2019 №10/06/19-6071, мала б бути нарахована за період з 09.07.2020 (наступний день після спливу граничного терміну розрахунків) по 12.08.2020 року (останній день перед днем зарахування виручки).

Ухвалою від 13.08.2021 відкрито провадження у справі, призначено дату підготовчого засідання на 15.09.2021.

08.09.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову. Зазначає, що пеня за порушення строків розрахунків по експортному договору нарахована правомірно. Приписами п. 2 ст. 13 Закону України "Про валюту і валютні операції" передбачено, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів, грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується. Валютна виручка належить резиденту після зарахування її на поточний рахунок (на розподільчому рахунку виручка належить банку та підлягає обов`язковому продажу на міжбанківському валютному ринку України). Експортований товар переходить у власність нерезидента після митного оформлення. Розрахунок пені здійснюється з дати митного оформлення товару по день зарахування валютної виручки на поточний валютний рахунок підприємства.

13.09.2021 до суду надійшла відповідь на відзив, з якої вбачається, що позивач не визнає як належний та допустимий доказ додані до відзиву лист ДПС України від 07.09.2020 та додаток до листа в електронному вигляді в якому міститься витяг з інформації НБУ про виявлені факти ненадходження у встановлені строки грошові кошти за експортними операціями (в табличній формі, в якій 01.07.2020 року вказано датою першого дня перевищення позивачем граничного строку розрахунків). Позивач вважає, що інформація з Нацбанку України не є визначальною для податкового органу. Більше того в цьому повідомленні вказана тільки одна дата 01.07.2020 року, а пеня нараховувалась відповідачем за декілька періодів. Паперова копія електронного доказу не вважається письмовим доказом. Учасник справи, який подає копію електронного доказу, повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу електронного доказу. Якщо подано копію (паперову копію) електронного доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал електронного доказу. Якщо оригінал електронного доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність копії (паперової копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

В підготовче засідання 15.09.2021 прибули представники сторін. Представник позивача повідомив суд про неотримання відзиву на позовну заяву, належним чином оформленого, оскільки електронна копія відзиву не підписана ЕЦП.

Враховуючи викладене, суд відклав підготовче засідання на іншу дату, зобов`язавши відповідача надіслати позивачу відзив на позовну заяву, належним чином оформленого.

Ч.4 ст. 173 КАС передбачає, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Враховуючи викладене, з урахуванням відпустки судді, строк підготовчого провадження продовжується на 30 днів, суд призначає дату та час судового засідання.

Керуючись ст.ст. 173, 175, 180, 205, 256 КАС, суд

ухвалив:

Відкласти підготовче засідання на 08.11.2021 на 15 год. 00 хвил.

Продовжити термін підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалу надіслати сторонам.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.В. Хом`якова