Справа № 480/8900/20
Суддя: М.В. Довгопол
Дата ухвалення: 2021-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2021 року м. ПолтаваСправа № 480/8900/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Довгопол М.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Захаренка О.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області - Підопригори А.М.,

представника третьої особи - Хижняк З.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, Сумського окружного адміністративного суду, голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика Сергія Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, Професійна спілка "Справедливість" Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області, про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, визнання протиправним та скасування висновку, -

В С Т А Н О В И В:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий зміст позовних вимог

11 грудня 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області (далі - відповідач -1, ТУ ДСАУ в Сумській області), Сумського окружного адміністративного суду (далі - відповідач - 2, СОАС) про визнання протиправним та скасування наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», зі змінами, внесеними наказом № 58 від 24.11.2020 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду»; поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 27.11.2020; стягнення з Сумського окружного адміністративного суду на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 27.11.2020 до моменту набрання рішенням суду про поновлення на займаній посаді законної сили з розрахунку 1034,26 грн середньоденної заробітної плати; визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 (з урахуванням уточненого адміністративного позову від 03.02.2021 /а.с. 91 - 98, т. 1/.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказ Сумського окружного адміністративного суду від 23.11.2020 № 57, яким ОСОБА_1 звільнено з посади керівника апарату суду, не ґрунтується на нормах Закону України «Про державну службу» та трудового законодавства, є необґрунтованим та безпідставним, винесеним без урахування принципу пропорційності, не містить ознак складу дисциплінарного проступку, належної, однозначної кваліфікації проступку, чіткого формулювання суті та обставин допущеного проступку, обґрунтування обрання певного виду стягнення та доказів факту умисних дій, негативних наслідків та ступеню тяжкості проступку, натомість відтворює зміст подання голови суду Воловика С.В . Позивач стверджує, що прийняла вмотивоване розпорядження № 118 від 22.09.2020 про повторний автоматизований розподіл справи № 480/4938/20 на підставі відповідного подання судді Бондаря С.О. , яке разом зі справою було передано до канцелярії Сумського окружного адміністративного суду. Наголошувала на тому, що законодавством України не надано право керівнику апарату не погоджуватися з діями судді і фактично вказувати судді, як діяти та який процесуальний документ виносити по справі, а також повноважень щодо повернення справи судді, яка ним передана до канцелярії суду з поданням про здійснення повторного авторозподілу. Також позивач вважає, що внесення до табеля обліку робочого часу відомостей про перебування судді Соп`яненка О.В. у нарадчій кімнаті 25.09.2020 та 30.09.2020 здійснено із дотриманням приписів п. 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2020 № 30, п. 3.3. Засад використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду, затверджених рішенням зборів суддів від 28.08.2015 № 11. Відтак, на думку позивача, відсутні підстави стверджувати про перевищення нею повноважень чи неналежне їх виконання. Крім того, позивач звертала увагу на те, що відповідачем не надано юридичної оцінки обґрунтованим поясненням ОСОБА_1 від 23.11.2020 № 30378/20, не вказано причин їх відхилення, а також позбавлено позивача права ознайомитись із матеріалами дисциплінарної справи.

Стосовно позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020, позивач вказувала, що 27.12.2019 отримала, як керівник апарату, завдання з ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності на 2020 рік, визначені головою суду Шаповалом М.М. , однак 12.11.2020 за результатами оцінювання головою суду Воловиком С.В. складений висновок про результати оцінювання її службової діяльності з середнім балом 2,49, що є негативною оцінкою. Позивач вказувала, що виставлення оцінок за кожне із завдань здійснено формально, не об`єктивно, без зазначення конкретних зауважень, заперечень чи спростувань досягнутих позивачем результатів, натомість із використанням загальних формулювань на кшталт «без високого ступеня самостійності», «висока міра контролю» тощо.

2. Стислий зміст заперечень відповідачів.

01.03.2021 засобами електронного зв`язку та 04.03.2021 поштою до суду надійшов відзив Сумського окружного адміністративного суду на позовну заяву /а.с. 136 - 148, т. 1, а.с. 6 - 10, т.3/, в якому відповідач-2 заперечував проти позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні повністю, посилаючись на те, що 02.10.2020 головою Сумського окружного адміністративного суду була отримана доповідна записка заступника голови суду, у якій повідомлялося про можливе порушення повторного автоматизованого розподілу справи № 480/4938/20, а також безпідставне внесення начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. інформації до КП ДСС про перебування судді Соп`яненка О.В. в нарадчій кімнаті 25.09.2020 та 30.09.2020, внаслідок чого останній не брав участі у розподілі деяких справ, що свідчить про неналежне виконання керівником апарату своїх посадових обов`язків, тому головою суду 15.10.2020 було направлено подання до ТУ ДСА в Сумській області щодо притягнення керівника апарату ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, на підставі якого відкрито дисциплінарне провадження. Відповідач-2 наголошував, що дисциплінарна комісія дійшла обґрунтованих висновків про грубе порушення ОСОБА_1 трудової дисципліни та наявність підстав для застосування до неї найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення з посади державної служби. Вказував, що повторний автоматичний розподіл справи може бути здійснений за розпорядженням керівника апарату суду у разі, якщо суддя не може брати участь у розгляді цієї справи внаслідок відсутності доступу до державної таємниці, про що постановлена відповідна ухвала, при цьому, якщо рішенням зборів суддів відповідного суду визначено спеціалізацію окремих суддів щодо розгляду справ, які містять державну таємницю, повторний автоматичний розподіл справи здійснюється між цими суддями, якщо ж спеціалізація суддів щодо розгляду таких справ не запроваджена, повторний автоматичний розподіл справи має здійснюватися між усіма суддями відповідного суду, стосовно яких відсутні встановлені підстави для виключення з розподілу, водночас матеріалами дисциплінарного провадження підтверджено, що ОСОБА_1 , незважаючи на відсутність ухвали суду щодо неможливості подальшого розгляду суддею справи № 480/4938/20 (у тому числі, ухвали про відвід), а також відсутність рішення зборів суддів Сумського окружного адміністративного суду стосовно визначення спеціалізації окремих суддів щодо розгляду справ, які містять державну таємницю, прийняла розпорядження про здійснення повторного автоматичного розподілу справи, який був здійснений між окремими суддями, що свідчить про порушення визначеного порядку автоматизованого розподілу судових справ та вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 . Також остання не забезпечила належний контроль за внесенням відомостей до табелю обліку робочого часу КП ДСС та дотриманням порядку автоматизованого розподілу справ між суддями Сумського окружного адміністративного суду, оскільки начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. внесено інформацію до КП ДСС про перебування судді Соп`яненка О.В. в нарадчій кімнаті 25.09.2020 та 30.09.2020, внаслідок чого останній не брав участі у розподілі деяких справ, однак ані Кодекс адміністративного судочинства України, ані Положення про автоматизовану систему документообігу суду не містять такої підстави для виключення судді з автоматичного розподілу справ, як перебування в нарадчій кімнаті.

Відносно оскаржуваного висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця ОСОБА_1 , відповідач-2 зазначав, що оцінка результатів службової діяльності позивача є обґрунтованою, бали за виконання завдань та середній бал виставлені у відповідності до Критеріїв визначення балів (додаток № 4 до Порядку проведення оцінювання) та Методичних рекомендацій щодо визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», та затвердження висновку, затверджених наказом Національного агентства України з питань державної служби № 174-20 від 18.09.2020. Окремо звертав увагу на те, що суб`єктом призначення ТУ ДСА в Сумській області наказ про затвердження висновку щодо результатів службової діяльності ОСОБА_1 не приймався, тобто негативна оцінка результатів роботи позивача не була підставою для її звільнення.

04.03.2021 до суду надійшов відзив на позовну заяву ТУ ДСА в Сумській області /а.с. 240 - 246, т. 1 /, в якому відповідач-1 заперечував проти позовних вимог та просив відмовити у їх задоволенні, вказуючи, що в ході дисциплінарного провадження щодо керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 , порушеного на підставі подання голови суду Воловика С.В. від 15.10.2020, встановлено у діях ОСОБА_1 дисциплінарні проступки, передбачені п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» та п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу», а саме: - невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. (яка внесла позначку «НК» до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП «ДСС» без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_7 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи - державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду Прилипчука О.А. про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу Ященко Ю.М. інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті; - перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О. ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та фактично змінила гриф справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20. Відповідач -1 зазначав, що відповідно до частини 5 статті 66 Закону України «Про державну службу» у разі вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 цього Закону, до державного службовця може бути застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби, відтак дисциплінарною комісією у поданні від 16.11.2020 рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби, а 17.11.2020 відповідачем -2 внесено подання про застосування дисциплінарного стягнення до позивача, тому наказом ТУ ДСА в Сумській області видано наказ від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду».

3. Процесуальні дії по справі

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 15.12.2020 /а.с. 68, т.1/ матеріали адміністративної справи № 480/8900/20 за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області, Сумського окружного адміністративного суду про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, визнання протиправним та скасування висновку направлено до Другого апеляційного адміністративного суду, як суду вищої інстанції, для визначення підсудності.

Розпорядженням голови Сумського окружного адміністративного суду від 16.12.2020 /а.с. 72, т.1/ зобов`язано надіслати адміністративну справу № 480/8900/20 до Другого апеляційного адміністративного суду, як суду вищої інстанції, для визначення підсудності.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.12.2020 /а.с. 76 - 77, т.1/ адміністративну справу № 480/8900/20 за позовом ОСОБА_1 до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській скасування висновку передано за підсудністю до Полтавського окружного адміністративного суду.

Справа № 480/8900/20 надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду 22.01.2021.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27.01.2021 /а.с. 83 - 84, т.1/ позовну заяву залишено без руху.

03.02.2021 позивачем подано до суду документи на виконання ухвали суду від 27.01.2021, а 05.02.2021 - уточнений адміністративний позов /а.с. 91 - 98, т.1/.

Ухвалою суду від 08.02.2021 /а.с. 122 - 123, т.1/ прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами загального позовного провадження .

03.03.2021 до суду надійшло клопотання позивача про залучення до участі у справі № 480/8900/20 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, Профспілку «Справедливість» Управління Держпраці у Сумській області /а.с. 225 - 228, т. 1/.

09.03.2021 до суду надійшла від позивача відповідь на відзив Сумського окружного адміністративного суду /а.с. 47 - 50, т. 3/, в якій позивач звертала увагу на те, що висновок за результатами оцінювання службової діяльності може бути оскаржений державним службовцем, незалежно від того, чи послугував він підставою для його звільнення, а наказ від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» зі змінами, є протиправним та підлягає скасуванню. Окремо зазначала, що діяла в умовах неврегульованості локальними актами суду (рішеннями зборів суддів) ситуацій, що виникли, зокрема, за відсутності визначеної зборами суддів спеціалізації щодо розгляду справ, підстав для виключення частини суддів з відбору під час повторного автоматизованого розподілу справ, які містять матеріали, що становлять державну таємницю, у зв`язку з чим застосовано Методичні рекомендації з автоматизованого розподілу справ у програмі «Діловодство спеціалізованого суду», затверджені наказом Державного підприємства «Інформаційні судові системи» № 143-ОД від 20.07.2020, що унеможливлює твердження про перевищення нею повноважень або неналежне їх виконання.

16.03.2021 до суду надійшла від позивача відповідь на відзив ТУ ДСА в Сумській області /а.с. 64 - 68, т.3/, в якій позивач, крім доводів, які викладені у позовній заяві та відповіді на відзив Сумського окружного адміністративного суду, акцентувала увагу на тому, що голова суду Воловик С.В. всупереч вимогам законодавства вніс подання про проведення перевірки дій керівника апарату та накладення дисциплінарного стягнення, чим явно вийшов за межі своїх прав та повноважень, що є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування наказу про звільнення.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 23.03.2021 /а.с. 80, 93 - 94, т.3/ задоволено клопотання позивача про залучення третьої особи, залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, Професійну спілку «Справедливість» Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області (далі - третя особа, Профспілка «Справедливість»).

30.03.2021 до суду надійшли пояснення третьої особи /а.с. 97 - 112, т.3/, в яких остання зазначила про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 , зауважуючи про те, що відповідачем здійснено неправильну юридичну кваліфікацію дій позивача як перевищення службових повноважень, оскільки ОСОБА_1 , як керівник апарату, наділена правом на винесення розпоряджень і прийняла вмотивоване розпорядження № 118 від 22.09.2020 про повторний автоматизований розподіл справи № 480/4938/20. Також третя особа вказувала на формальний підхід голови Сумського окружного адміністративного суду під час оцінювання службової діяльності позивача.

05.05.2021 третьою особою подано до суду додаткові пояснення /а.с. 123 - 134, т.3/, в яких, крім іншого, звернуто увагу на те, що з 17.10.2020 позивач є членом Профспілки «Справедливість», а з 21.11.2020 рішенням виборного органу профспілки позивача введено до складу керівного/виборного органу профспілки «Справедливість», при цьому відповідач за попередньою згодою на звільнення ОСОБА_1 до профспілки не звертався, відтак звільнення її без отримання від виборного органу профспілки попередньої згоди є самостійною підставою для скасування наказу про звільнення.

11.05.2021 до суду надійшла від Сумського окружного адміністративного суду відповідь на пояснення третьої особи /а.с. 138 - 139, т.3/, в яких зауважено, що порядок притягнення державних службовців до дисциплінарної відповідальності, а також порядок припинення державної служби врегульовані розділами VIII, ХІ Закону України «Про державну службу», норми яких не передбачають отримання згоди первинної профспілкової організації та є спеціальними нормами, що підлягають застосуванню до спірних правовідносин, при цьому ані в Сумському окружному адміністративному суді, ані в ТУ ДСА України в Сумській області первинні профспілкові організації не створювались.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 /а.с. 141, 144 - 145, т. 3/ задоволено клопотання позивача про залучення співвідповідача, залучено до участі у справі в якості співвідповідача голову Сумського окружного адміністративного суду Воловика Сергія Володимировича (далі - відповідач-3, голова СОАС).

26.05.2021 до суду засобами електронного зв`язку надійшов відзив на позовну заяву від голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика С.В. /а.с. 152 - 154, т. 3/, в якому останній проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні, вказуючи на те, що дисциплінарна комісія повно та об`єктивно дослідила матеріали дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 та дійшла обґрунтованого висновку про наявність підстав для застосування найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - звільнення з посади. Наголошував також на обґрунтованості оцінки службової діяльності позивача, при цьому акцентував увагу на тому, що визначення результатів виконання завдань позивача, здійснене головою Сумського окружного адміністративного суду 12.11.2020, не затверджене суб`єктом призначення - ТУ ДСА в Сумській області, тому не тягне жодних наслідків для позивача і не може бути предметом оскарження до суду.

01.06.2021 до суду надішли пояснення третьої особи на відзив відповідача-3 /а.с. 222 - 226, т.3/ та відповідь позивача на відзив відповідача-3 /а.с. 228 - 231, т.3/, в яких викладено незгоду із позицією відповідача-3 із посиланням на обставини та доводи, викладені у раніше поданих заявах по суті справи.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 10.06.2021 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті /а.с. 20, 23. т.4/.

В ході судового засідання 05 жовтня 2021 року позивач та представник третьої особи підтримали позовні вимоги, просили їх задовольнити, представник відповідача-1 проти позову заперечував, відповідач -2 та відповідач-3 у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце проведення засідання повідомлені належним чином, відповідач-3 у відзиві просив розгляд справи проводити без його участі за наявними матеріалами.

ІІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Заслухавши вступне слово учасників справи, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини справи та відповідні правовідносини.

ОСОБА_1 з 23.11.2015 обіймала посаду керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, про що свідчить запис у трудовій книжці НОМЕР_1 /а.с. 207 - 212, т.4/, а також наказ ТУ ДСА в Сумській області від 23.11.2015 № 70 «Про призначення ОСОБА_1 » /а.с. 182, т.2/.

02.10.2020 заступником голови Сумського окружного адміністративного суду Прилипчуком О.А. складено доповідну записку на ім`я голови суду Воловика С.В. /а.с. 9 - 12, т.2/, в якій повідомлено про те, що під час моніторингу КП ДСС встановлено, що 25.09.2020 та 30.09.2020 начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. було внесено до табелю обліку робочого часу КП ДСС відомості щодо перебування судді Соп`яненка О.В. у нарадчій кімнаті, у зв`язку з чим суддя не брав участі у розподілі справ 25.09.2020 : № 480/6436/20, 480/6437/20; 30.07.2020: 480/6545/20; 01.10.2020: 480/6546/20, однак відповідно до вимог статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України, п. 2.3.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (в редакції від 15.09.2016), не передбачено внесення до КП ДСС відомостей у разі перебування судді в нарадчій кімнаті та відповідно не передбачено виключення судді при розподілі наступних справ. На пропозицію надати пояснення та провести службове розслідування керівником апарату ОСОБА_1 та начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. надано пояснення, за змістом яких не зазначено жодної норми, яка б надавала право вносити відомості до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті, станом на дату складання доповідної записки керівник апарату ОСОБА_1 не надала відомостей про проведення службового розслідування. Крім того, на підставі подання судді Бондаря С.О. керівник апарату суду відповідно до п. 2.3.50. Положення про автоматизовану систему документообігу суду прийняла розпорядження № 118 від 22.09.2020 про повторний автоматизований розподіл судової справи № 480/4938/20 у зв`язку з відсутністю у судді Бондаря С.О. доступу до державної таємниці, що унеможливлює його участь у розгляді даної справи. У той же час відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 4 КАС України питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання вирішуються ухвалою, натомість відповідно до матеріалів справи встановлено, що жодним процесуальним рішенням суду у даній справі не встановлено неможливість суду у складі судді Бондаря С.О. розглянути дану справу з дотриманням вимог ч. 13 ст. 31 КАС України. Виходячи з викладеного, заступником голови суду запропоновано звернутися до ТУ ДСА в Сумській області про проведення перевірки виявлених фактів та вжиття відповідних заходів для уникнення допущень порушень в майбутньому.

15.10.2020 головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. внесено до ТУ ДСА в Сумській області подання про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату за вих. № 03-23/25841/20 /а.с. 5 - 8, т.2/, в якому зазначено про виявлені порушення щодо повторного автоматизованого розподілу справи № 480/4938/20 та безпідставне внесення начальником відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. інформації до КП ДСС про перебування судді Соп`яненка О.В. у нарадчій кімнаті 25.09.2020 та 30.09.2020, викладено прохання провести перевірку за вказаними фактами та накласти на керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення.

До подання додано доповідну заступника голови СОАС /а.с. 9 - 12, т.2/, пояснення керівника апарату ОСОБА_1 /а.с. 14-15, т.2/, пояснення начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. /а.с. 13, т.2/.

Наказом ТУ ДСА в Сумській області від 22.10.2020 № 55 «Про порушення дисциплінарного провадження» /а.с. 16, т.2/ у зв`язку з надходженням подання голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика С.В. від 15.10.2020 № 03-23/25841/20 про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 , Дисциплінарній комісії ТУ ДСА України в Сумській області доручено здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду Воловика С.В. , згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження.

Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області (далі - Дисциплінарна комісія) створена наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 01.07.2019 № 23 /а.с. 183, т.2/ та затверджена у складі 6 осіб ( ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ) (додаток до наказу від 01.07.2019 № 23 /а.с. 184, т.2/.

На запит голови дисциплінарної комісії від 22.10.2020 № 01-1808/20 керівником апарату ОСОБА_1 надано письмові пояснення від 27.10.2020 за вих. № 27195/20 /а.с. 21 - 23, т. 2/ з доданими документами на 50 арк., а на запит від 30.10.2020 № 01-1845/20 - пояснення від 03.11.2020 за вих. № 27959/20 /а.с. 103, т.2/ з додатками на 19 арк.

Дисциплінарною комісією отримано також пояснення заступника керівника апарату суду Гайворонської М.С. /а.с. 152 - 153, т.2/, начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. , головного спеціаліста з інформаційних технологій суду ОСОБА_17 /а.с. 144, т. 2/, провідного спеціаліста з інформаційних технологій суду ОСОБА_18 /а.с. 147, т.2/, головного спеціаліста відділу документального забезпечення ОСОБА_7 /а.с. 155, т.2/, зібрано ряд документів.

16.11.2020 Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ТУ ДСА в Сумській області складено подання на ім`я начальника ТУ ДСА в Сумській області, в якому констатовано, що у діях ОСОБА_1 наявні дисциплінарні проступки:

- невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. (яка внесла позначку «НК» до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП «ДСС» без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_7 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи - державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду Прилипчука О.А. про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу Ященко Ю.М. інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті;

- перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О. ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та фактично змінила гриф справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20.

Таким чином Дисциплінарною комісією визначено, що у діях ОСОБА_1 наявні дисциплінарні проступки, передбачені п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» , а саме, невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, та п. 7 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу» - перевищення службових обов`язків, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

Відповідно до частини 5 статті 66 Закону України «Про державну службу» у разі вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», до цього державного службовця може бути застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби, відтак Дисциплінарною комісією у поданні рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби.

Листом від 16.11.2020 № 01-1923/20 ТУ ДСА в Сумській області повідомлено голову СОАС Воловика С.В. про необхідність внесення відповідно до статей 24, 154 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ст. 69 Закону України «Про державну службу» подання про накладення на керівника апарату суду ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення /а.с. 156, т.2/.

Також листом від 16.11.2020 № 01-1921/20 ТУ ДСА в Сумській області повідомлено ОСОБА_1 про необхідність надання письмового пояснення начальнику ТУ ДСА України в Сумській області відповідно до вимог статті 75 Закону України «Про державну службу» /а.с. 187, т.2/.

17.11.2020 за вих. № 03-23/29584/20 головою Сумського окружного адміністративного суду внесено начальнику ТУ ДСА України в Сумській області подання про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 у вигляді звільнення з посади державної служби /а.с. 189, т.2/.

23.11.2020 керівник апарату ОСОБА_1 подала начальнику ТУ ДСА України в Сумській області письмові пояснення від 23.11.2020 № 30378/20 на виконання вимог статті 75 Закону України «Про державну службу» (вх. № 4224 від 23.11.2020), в яких заперечувала факт вчинення дисциплінарних проступків / а.с. 215 - 219, т. 2/.

Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 190 - 197, т.2/ вирішено на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, звільнити ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду 23 листопада 2020 року. Підставою наказу зазначено: подання дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області від 16.11.2020, подання голови Сумського окружного адміністративного суду С.В. Воловика від 17.11.2020 № 03-23/29584/20 «Про застосування дисциплінарного стягнення до керівника апарату суду ОСОБА_1 », пояснення ОСОБА_1 від 23.11.2020.

Зазначений наказ надіслано на електронну адресу позивача 23.11.2020, про що свідчить протокол про доведення інформації до відома державного службовця від 23.11.2020 із доданою скрінкопією знімку екрана та повідомленням про доставку електронної пошти /а.с. 198 - 200, т.2/.

Наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 24.11.2020 № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 204, т.2/, у зв`язку з повідомленням голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика С.В. про те, що керівник апарату цього суду ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року перебуває на лікарняному, та про те, що вона 23.11.2020 о 14 год. 20 хв. покинула робоче місце з метою відвідування лікарні (лист від 24.11.2020 № 03-23/30518/20) вирішено внести зміни до наказу ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 ««Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», доповнивши його пунктом 2 наступного змісту: « 2. Застосувати до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення в перший робочий день її повернення до виконання службових обов`язків».

Цей наказ надіслано на електронну адресу позивача 24.11.2020, про що свідчить протокол про доведення інформації до відома державного службовця від 24.11.2020 із доданою скрінкопією знімку екрана та повідомленням про доставку електронної пошти /а.с. 205 - 207, т.2/.

Листом від 27.11.2020 № 03-23/31011/20 головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. повідомлено начальника ТУ ДСА України в Сумській області про те, що ОСОБА_1 27.11.2020 приступила до роботи після тимчасової непрацездатності і відповідно до наказу начальника ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 (зі змінами, внесеними наказом від 24.11.2020 № 58) 27 листопада 2020 року керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 звільнено із займаної посади, передано справи та майно, довірене їй у зв`язку з виконанням посадових обов`язків та проведено повний розрахунок /а.с. 222, т.2/.

27.11.2020 у трудовій книжці позивача вчинено запис № 21 про звільнення із займаної посади на підставі п. 4 ч. 1 ст. 66 та ч. 5 ст. 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 зазначеного Закону (підстава - наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57, наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 24.11.2020 № 58) /а.с. 211, т.4/.

Також судом встановлено, що 27.12.2019 керівником апарату ОСОБА_1 отримано Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або « В» на 2020 рік, затверджені головою СОАС Шаповалом М.М. 27.12.2019 /а.с. 26, т.3/, які включали такі завдання:

1) забезпечення проведення аналізу роботи суду за 2019 рік (забезпечення здійснення аналізу роботи структурних підрозділів апарату суду та проведення підсумків роботи апарату суду за 2019 рік, строк виконання - січень);

2) організація ефективної роботи апарату суду (забезпечення своєчасного формування та надання Вищій кваліфікаційній комісії суддів України наявної в суді інформації щодо суддів, їх професійної діяльності для формування суддівського досьє, строк виконання - протягом звітного періоду; забезпечення опрацювання, обговорення з працівниками апарату суду та впровадження в роботу суду Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 № 814, строк виконання - січень);

3) забезпечення управління персоналом (забезпечення добору працівників апарату суду з дотриманням вимог законодавства, забезпечення дотримання працівниками апарату суду виконавської та службової дисципліни, а також заохочення та притягнення до дисциплінарної відповідальності, забезпечення встановлення надбавок, доплат та премій працівникам апарату суду відповідно до законодавства, строк виконання - протягом звітного періоду).

06.11.2020 керівником апарату суду ОСОБА_1 подано голові Сумського окружного адміністративного суду Воловику С.В . Звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників /а.с. 27, т.3/.

12.11.2020 головою СОАС Воловиком С.В. складено та підписано Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік, щодо керівника апарату суду ОСОБА_1 , відповідно до яких в цілому виставлено негативну оцінку службової діяльності державного службовця. За змістом обґрунтування оцінки завдання 1 та 2 виконані своєчасно, але з певними недоліками. При цьому отриманий результат невисокої якості та досягнутий він не з високим ступенем самостійності. За таких обставин державний службовець отримав по 3 бали за кожне завдання. Завдання 3 виконано частково (порушені вимоги законодавства під час добору працівника, не забезпечено дотримання службової та виконавської дисципліни всіма працівниками апарату суду, не забезпечено щомісячне встановлення надбавок та премій), до виконання завдання державний службовець підійшов формально, у зв`язку з чим за його виконання отримав 1 бал. Отже, всього отримано 7 балів за 3 завдання, тобто середній бал складає 2,33, що відповідає негативній оцінці.

ОСОБА_1 , вважаючи протиправними наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» із змінами, внесеними наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 24.11.2020 № 58, а також висновок за результатами оцінки її діяльності від 12.11.2020, звернулася до суду із цим позовом.

ІІІ. ДЖЕРЕЛА ПРАВА

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до частин 1, 6 статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, правовий статус державного службовця врегульовані Законом України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII, у редакції на час спірних правовідносин).

Згідно з частиною 3 статті 5 Закону № 889-VIII дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Особливості правового регулювання державної служби в системі правосуддя визначаються законодавством про судоустрій і статус суддів (частина 4 статті 5 Закону № 889-VIII).

Так, частиною 1 статті 150 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 2 червня 2016 року № 1402-VIII (далі - Закон № 1402- VIII, у редакції на час спірних правовідносин) встановлено, що призначення на посади державних службовців, працівників, які виконують функції з обслуговування, оплата праці та соціальні гарантії працівників апаратів місцевих, апеляційних судів, вищих спеціалізованих судів, апарату Верховного Суду, секретаріатів Вищої ради правосуддя і Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Державної судової адміністрації України регулюються нормами законодавства про державну службу з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 155 Закону № 1402- VIII організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату.

Згідно з частиною 4 статті 155 цього ж Закону керівника апарату місцевого суду, його заступника призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади начальник відповідного територіального управління Державної судової адміністрації України, а керівників апаратів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду, Верховного Суду, їх заступників призначає за погодженням голови відповідного суду на посаду та звільняє з посади Голова Державної судової адміністрації України.

Пунктом 3 частини 1 статті 24 Закону № 1402- VIII передбачено, що голова місцевого суду: контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Частиною 1 статті 64 Закону № 889-VIII визначено, що за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За приписами частини 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками, зокрема, є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5 частини 2 статті 65 Закону); перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення (пункт 7 частини 2 статті 65 Закону).

Згідно з частиною 1 статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

Частиною 5 статті 66 Закону № 889-VIII передбачено, що звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Відповідно до вимог частини 1 статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Згідно з частинами 1, 2 статті 68 Закону № 889-VIII дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження): міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства; суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А":

зауваження - суб`єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В":

зауваження - суб`єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Положеннями статті 69 Закону № 889-VIII встановлено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення. Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів. Члени дисциплінарної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

За приписами частини 1 статті 70 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України. Порядок здійснення дисциплінарного провадження визначає, зокрема:

1) повноваження та порядок роботи дисциплінарної комісії;

2) порядок формування дисциплінарної комісії;

3) порядок здійснення дисциплінарного провадження у разі неможливості утворення або функціонування дисциплінарної комісії у державному органі.

Порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039 (далі - Порядок № 1039).

Пунктом 4 Порядку № 1039 передбачено, що дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно з пунктом 33 Порядку № 1039 комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.

Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити:

чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження;

чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку;

чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби;

чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності;

який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.

За змістом пунктів 34, 36 Порядку № 1039 результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.

За результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення (керівник державної служби) протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (керівника державної служби).

Відповідно до частини 1 статті 75 Закону № 889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Положення щодо оцінювання результатів службової діяльності визначені статтею 44 Закону № 889-VIII, згідно із якою результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри (частина 1).

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (частина 2).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (частина 3).

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.

Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (частина 4).

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (частина 5).

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (частина 6).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (частина 7).

Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи (частина 8).

Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 р. № 640 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 10 липня 2019 р. № 591) (далі - Порядок № 640, у редакції, чинній на час спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 640 оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 640 оцінювання проводиться поетапно:

визначення завдань і ключових показників;

визначення результатів виконання завдань;

затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Абзацом 2 пункту 8 Порядку № 640 передбачено, що у разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

За приписами пунктів 12 - 13, 16 Порядку № 640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Згідно з пунктами 37, 39 Порядку № 640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

За змістом пунктів 40-1, 41 Порядку № 640 Служба управління персоналом узагальнює результати виконання завдань державними службовцями.

Якщо за підсумками визначення результатів виконання завдань державному службовцю виставлена негативна оцінка, служба управління персоналом інформує про це суб`єкта призначення та передає йому матеріали оцінювання такого державного службовця (завдання і ключові показники, звіт щодо виконання поставлених завдань і ключових показників (у разі подання), заповнену форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8, зауваження державного службовця щодо оцінювання результатів його службової діяльності (у разі подання).

Для встановлення обґрунтованості виставлення державному службовцю негативної оцінки суб`єкт призначення вивчає матеріали оцінювання і в разі необхідності заслуховує пояснення відповідного державного службовця та/або його безпосереднього керівника.

У разі необґрунтованості негативної оцінки, виставленої державному службовцю, суб`єкт призначення зазначає своє обґрунтування у формі згідно з додатком 8 та не затверджує висновок з такою оцінкою. У такому разі процедура оцінювання результатів службової діяльності відповідного державного службовця припиняється.

Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

Відповідно до пунктів 47 - 49 Порядку № 640 у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Оскарження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", здійснюється відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу".

У скарзі державним службовцем зазначаються зауваження до балів за виконання того чи іншого завдання та наводяться факти, які спростовують критерії, що відповідають згаданому балу.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця.

Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

ІV. ВИСНОВКИ СУДУ

Аналіз положень наведених вище норм законодавства свідчить, що порядок проходження державної служби керівником апарату місцевого суду регламентується Законом № 889-VIII з особливостями, передбаченими Законом України «Про судоустрій і статус суддів». Посада керівника апарату місцевого суду відповідно до статті 6 Закону № 889-VIII належить до категорії «Б». За приписами Закону № 889-VIII невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни є підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби. При цьому звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Із змісту наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 190 - 197, т.2/ слідує, що ОСОБА_1 звільнено з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, а саме, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення.

При цьому у наказі констатовано, що у діях ОСОБА_1 наявні два дисциплінарних проступки, а саме:

- невиконання посадових обов`язків, що полягає, зокрема, у незабезпеченні контролю за роботою начальника відділу організаційно-кадрової роботи, кодифікації та статистики Ященко Ю.М. (яка внесла позначку «НК» до табелю обліку робочого часу на свій розсуд, без законних на те підстав, керівник апарату знала про це, проте не провела жодної перевірки та не вжила жодних заходів, що вказує на факт прийняття нею дій підлеглої особи та факт погодження з такими діями), незабезпеченні контролю за спеціалістами з інформаційних технологій (які здійснюють налаштування Системи, зокрема, вносять дані суддів до КП «ДСС» без відповідних наказів керівника апарату), незабезпеченні правильного автоматизованого розподілу справ (головний спеціаліст ОСОБА_7 провела повторний авторозподіл справи між окремими суддями, із зазначенням грифу справи - державна таємниця), невиконанні доручення заступника голови суду Прилипчука О.А. про проведення службового розслідування щодо правомірності внесення начальником відділу Ященко Ю.М. інформації до КП ДСС про перебування судді в нарадчій кімнаті;

- перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О. ), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та фактично змінила гриф справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20.

Водночас, беручи до уваги те, що підставою для видання наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» послугувало встановлення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, суд надає правову оцінку саме цій підставі, не досліджуючи питання наявності іншого дисциплінарного проступку, опис якого у наказі не мав жодних правових наслідків для позивача.

У письмових поясненнях /а.с. 14 - 16, т. 4/ ТУ ДСА України в Сумській області підтверджено, що єдиною підставою для звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду було вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу».

Отже, оцінюючи законність та обґрунтованість наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57, суд виходить з такого.

Як встановлено судом, факт перевищення ОСОБА_1 службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, на думку відповідача-1, полягало у: 1) виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О.), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ) та 2) фактичній зміні грифу справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20.

В ході дисциплінарного провадження встановлено та відображено у наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57, що 05.08.2020 до Сумського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_19 до Служби безпеки України в особі голови Баканова І., управління Служби безпеки України в Сумській області в особі начальника Олега Салюка про визнання незаконними та скасування наказів, визнання дій та бездіяльності протиправними. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справа розподілялась між всіма суддями, які фактично здійснювали судочинство, головуючим суддею було призначено Бондаря С.О. , а справі присвоєно номер 480/4938/20. Ухвалою від 11.08.2020 суддя Бондар С.О. прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження, спочатку за правилами спрощеного позовного провадження, а пізніше - за правилами загального позовного провадження (ухвала від 28.08.2020), призначивши підготовче засідання на 17.09.2020 /а.с. 80 -81, т.2/.

22.09.2020 суддя Бондар С.О. надрукував подання на ім`я керівника апарату, в якому зазначив про необхідність дослідження по справі документів з грифом секретності «таємно», а оскільки у Бондаря С.О. відсутній доступ до державної таємниці, необхідне здійснення повторного авторозподілу справи серед суддів, які мають доступ та допуск до державної таємниці /а.с. 146, т.2/.

22.09.2020 у справі № 480/4938/20 на підставі розпорядження керівника апарату суду № 118 від 22.09.2020 та керуючись п. 2.3.50. Положення головним спеціалістом Похіловою В.В. проведено повторний авторозподіл справи із зазначенням при цьому у картці справи на вкладці «Реквізити справи» у полі «Гриф справи» - державна таємниця, внаслідок чого повторний авто розподіл справи відбувався лише серед суддів: Прилипчук О.А., Воловик С.В., Опімах Л.М., Шаповал М.М. та Глазько С.М.

Водночас судді Кравченко Є.Д., Шевченко І.Г., Діска А.Б., Павлічек В.О., Савицька Н.В., Соп`яненко О.В., Кунець О.М., Осіпова О.О., Гелета С.М., Бондар С.О. були виключені з відбору з приміткою «Не має доступу до інформації», суддя Кунець О.М. також виключена з приміткою «Хвороба».

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 дана справа розподілена судді Глазьку С.М.

13.10.2020 по справі № 480/4938/20 суддя Глазько С.М. виніс ухвалу, в якій заявив самовідвід відповідно до підстав, визначених п. 5 ч. 1 ст. 36 КАС України, а саме, порушення порядку визначення судді для розгляду справи, що відбулось внаслідок проведення необґрунтованого авторозподілу, та, як наслідок, розгляду справи неповноважним складом суду.

Після винесення ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020, справу розподілено ще декілька разів.

Матеріали дисциплінарної справи містять копію розпорядження керівника апарату суду № 118 від 22.09.2020 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» /а.с. 43, т.2/, у якому зазначено обґрунтування призначення повторного автоматизованого розподілу судової справи: подання судді Бондаря С.О. про здійснення повторного авторозподілу справи через необхідність дослідження документів з грифом секретності «Таємно». Зміст розпорядження свідчить, що повторний автоматизований розподіл судової справи № 480/4938/20 призначено відповідно до пункту 2.3.50. Положення про автоматизовану систему документообігу суду у зв`язку з відсутністю у судді Бондаря С.О. доступу до державної таємниці, що унеможливлює його участь у розгляді даної справи (пункт 1). Пунктами 2, 3 розпорядження визначено відповідальній особі - головному спеціалісту Похіловій В.В. прийняти це розпорядження до виконання під підпис, контроль за виконанням розпорядження покладено на Похілову В.В.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 /а.с. 41, т.2/ повторний розподіл справи № 480/4938/20 здійснено на підставі розпорядження щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ № 118 від 22.09.2020 з причин відсутності у судді допуску або дозволу до роботи з документами, що містять інформацію з обмеженим доступом. При цьому протокол містить відомості, що суддя Бондар С.О. є відведеним суддею, а справу призначено судді Глазьку С.М. Вибір відбувався серед таких суддів, як Прилипчук О.А. , Воловик С.В. Опімах Л.М. , Шаповал М.М. , Глазько С.М. , з відбору виключені судді Кравченко Є.Д., Шевченко І.Г., Діска А.Б., Павлічек В.О., Савицька Н.В., Соп`яненко О.В., Кунець О.М., Осіпова О.О., Гелета С.М., Бондар С.О. з приміткою «Не має допуску до інформації», суддя Кунець О.М. - з приміткою «Хвороба; Не має допуску до інформації». Розподіл проведено головним спеціалістом відділу документального забезпечення Похіловою В.В.

Оцінюючи обґрунтованість твердження відповідача-1 про допущення ОСОБА_1 перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення внаслідок видання немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О.), що сприяло неправильному повторному авторозподілу справи (виключно між суддями, які мають допуск та доступ до ДТ), суд враховує таке.

Дисциплінарним проступком відповідно до пункту 7 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» є перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення.

Для встановлення наявності у діях особи складу дисциплінарного проступку, передбаченого вказаною правовою нормою, необхідно встановити факт перевищення державним службовцем службових повноважень. При цьому, нормативне регулювання не передбачає встановлення фактів зловживання владою або зловживання службовим становищем; корисливої мети; значної шкоди.

Відповідний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 23.12.2020 у справі № 1.380.2019.005924.

Під поняттям «перевищення службових повноважень» слід розуміти вчинення державним службовцем таких дій (прийняття рішення, наказу, розпорядження чи доручення), які виходять за межі наданих йому повноважень (не передбачені Законом), вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Зазначене узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 19 листопада 2020 року у справі № 160/2021/19.

Суд також враховує, що поняття «перевищення службових повноважень» роз`яснено у пункті 5 постанови Пленуму Верховного Суду України від 26.12.2003 № 15 «Про судову практику у справах про перевищення влади або службових повноважень», відповідно до якого під перевищенням влади або службових повноважень треба розуміти:

а) вчинення дій, які є компетенцією вищестоящої службової особи цього відомства чи службової особи іншого відомства;

б) вчинення дій, виконання яких дозволяється тільки в особливих випадках, або з особливого дозволу, або з додержанням особливого порядку, - за відсутності цих умов;

в) вчинення одноособово дій, які могли бути вчинені лише колегіально;

г) вчинення дій, які ніхто не має права виконувати або дозволяти.

Порядок визначення складу суду для розгляду адміністративної справи передбачений статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України, в редакції на час спірних правовідносин), згідно із частиною першою якої визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Згідно з частиною 13 статті 31 КАС України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом.

Частиною 19 статті 31 КАС України передбачено, що особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Підпунктом 15.4. підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України встановлено, що до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється: до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше ніж три місяці з дня набрання ним чинності - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, визначеними цією редакцією Кодексу.

Рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 затверджено Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке на час виникнення спірних правовідносин діяло у редакції зі змінами, внесеними згідно з рішенням Ради суддів № 58 від 15.09.2016 ( далі - Положення про АСДС).

Підпунктом 2.3.1. пункту 2.3. Положення про АСДС передбачено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Відповідно до підпункту 2.3.2. пункту 2.3. Положення про АСДС визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи;

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

За приписами підпункту 2.3.49. пункту 2.3. Положення про АСДС повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках, визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення.

Підпунктом 2.3.50. пункту 2.3. Положення про АСДС передбачено, що винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Системний, граматичний і логічний аналіз наведених вище норм дає можливість дійти висновку, що процесуальним законодавством закріплено принцип незмінності складу суду, який розглядає справу, винятком з якого є визначені законом випадки, які є підставою для повторного автоматизованого розподілу справи.

Підпункт 2.3.50. пункту 2.3. Положення про АСДС регламентує, що підставою для повторного автоматизованого розподілу справи є неможливість судді (суддів) у передбачених законом випадках продовжувати розгляд справи, у зв`язку з чим така невирішена судова справа передається для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки).

При цьому Положення про АСДС не окреслює коло таких випадків, коли суддя не може продовжувати розгляд справи, а також не визначає документи, які підтверджують настання такого випадку.

Водночас пп. 2.3.17. п. 2.3. Положення про АСДС передбачено, що збори суддів відповідного суду мають право розглядати питання щодо настання обставин, які унеможливлюють участь судді у розгляді судових справ, що може мати наслідком порушення строку розгляду судових справ, передбаченого відповідним процесуальним законом.

Так, пунктом 3.15. Засад використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду, затверджених рішенням зборів суддів СОАС від 28.05.2015 № 11 /а.с. 19 -22, т.3/, визначено, що у разі припинення повноважень судді щодо здійснення ним правосуддя, звільнення його з посади судді або перебування у відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку проводиться повторний автоматичний розподіл справ за письмовим розпорядженням керівника апарату згідно ст. 15-1 КАС України не пізніше одного робочого дня з дня виникнення обставин, що унеможливлюють здійснення суддею правосуддя.

Повторний автоматичний розподіл справ, що перебувають у провадженні судді та залишилися нерозглянутими суддею у разі тимчасової непрацездатності головуючого судді, в яких передбачені скорочені строки розгляду справ, а саме, спори, пов`язані з виборчим процесом, та спори, які повинні бути вирішені у строк до 96 годин, здійснюється з дня внесення відомостей до табелю обліку робочого часу про непрацюючого судді у найкоротший термін (негайно) на підставі розпорядження керівника апарату суду. В інших випадках повторний автоматичний розподіл справ незалежно від категорії спору у разі тривалої тимчасової непрацездатності здійснюється виключно на підставі розпорядження керівника апарату суду згідно рішень зборів суддів, що скликаються за ініціативою голови суду по кожному випадку окремо.

Повторний розподіл справ, що перебувають у провадженні судді та залишилися нерозглянутими суддею у разі настання інших обставин, які унеможливлюють його участь у розгляді даних справ (відпустка, відрядження тощо), що може мати наслідком порушення строку розгляду справ, передбаченого відповідним процесуальним законом, визначається аналогічно прийнятому рішенню зборів суду щодо випадків непрацездатності судді.

Таким чином, Засадами використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду визначено особливості повторного автоматизованого розподілу справ у суді, зумовленого обставинами, за яких суддя не може здійснювати свої повноваження з розгляду справ у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відпусткою, відрядженням, припиненням повноважень тощо.

Окремо порядку повторного автоматизованого розподілу справи у разі відсутності у судді допуску до державної таємниці Засади використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду не містять.

Суд бере до уваги, що статтею 1 Закону України «Про державну таємницю» від 1 січня 1994 року № 3855-XII визначено поняття державної таємниці (далі також - секретна інформація) - як виду таємної інформації, що охоплює відомості у сфері оборони, економіки, науки і техніки, зовнішніх відносин, державної безпеки та охорони правопорядку, розголошення яких може завдати шкоди національній безпеці України та які визнані у порядку, встановленому цим Законом, державною таємницею і підлягають охороні державою.

Статтею 18 Закону України «Про державну таємницю» передбачено, що з метою охорони державної таємниці впроваджуються, зокрема, спеціальний порядок допуску та доступу громадян до державної таємниці.

Відповідно до частини 2 статті 22 Закону України «Про державну таємницю» допуск до державної таємниці надається дієздатним громадянам України віком від 18 років, які потребують його за умовами своєї службової, виробничої, наукової чи науково-технічної діяльності або навчання, органами Служби безпеки України після проведення їх перевірки. Порядок надання допуску до державної таємниці визначається Кабінетом Міністрів України.

Отже, необхідною умовою роботи громадянина із відомостями, які становлять державну таємницю, є допуск до державної таємниці, який надається органами Служби безпеки України після проведення відповідної перевірки.

В адміністративній справі № 480/4938/20 суддя Бондар С.О. у поданні на ім`я керівника апарату повідомив про необхідність дослідження по справі документів з грифом секретності «таємно» та з огляду на відсутність у нього доступу до державної таємниці, просив здійснити повторний авторозподіл даної справи серед суддів, які мають доступ та допуск до державної таємниці.

Суд наголошує, що ані процесуальним законом, що регулює процедуру розгляду адміністративних справ (Кодекс адміністративного судочинства України), ані іншим нормативно-правовим актом, зокрема, Положенням про АСДС, не передбачено повноваження судді на складення такого документу, як «подання», як і не передбачено, що такий документ судді із викладеними у ньому обставинами, що стосуються розгляду справи, є підставою для заміни судді та здійснення повторного автоматизованого розподілу справи. Засадами використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду також не передбачено відповідного порядку.

Водночас суд акцентує увагу на тому, що процесуальним законодавством, зокрема, частиною 13 статті 31 КАС України, закріплено принцип незмінності складу суду, який розглядає справу, згідно з яким справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, визначених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 35 КАС України також визначено, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

У разі зміни складу суду розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, визначених цим Кодексом (частина 2 статті 35 КАС України).

Суд зауважує, що неможливість розгляд суддею справи у визначених законом випадках, підлягає оцінці, виходячи із конкретних обставин, що зумовили неможливість продовження розгляду справи, та передбачення таких обставин законом, при цьому обставини, що унеможливлюють продовження розгляду справи, можна поділити на обставини, за яких суддя взагалі не може здійснювати повноваження щодо відправлення правосуддя з огляду на його відсутність у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відпусткою, відрядженням тощо або припинення повноважень, та обставини, за яких суддя, розглядаючи справу, виходячи із наявних матеріалів справи, приходить до висновку про наявність підстав, які унеможливлюють продовження ним розгляду справи.

При цьому, якщо у першому випадку суддя позбавлений можливості винести будь-який процесуальний документ з об`єктивних обставин, то у другому випадку єдиним документом, який може зафіксувати обставини неможливості судді продовжувати розгляду справи, є процесуальний документ (ухвала суду).

Відповідно до пункту 15 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала - письмове або усне рішення суду будь-якої інстанції в адміністративній справі, яким вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, та інші процесуальні питання.

Суд звертає увагу на те, що факт неможливості розгляду справи суддею у зв`язку із відсутністю допуску до державної таємниці підлягає з`ясуванню виходячи із конкретних матеріалів справи, які свідчать, що у справі підлягають дослідженню документи, які містять державну таємницю. За таких обставин, таке питання є процесуальним та підлягає вирішенню суддею шляхом прийняття відповідної ухвали.

Суд зазначає, що Кодексом адміністративного судочинства України не визначено окремого порядку постановлення ухвали у разі неможливості розгляду справи суддею у зв`язку із відсутністю допуску до державної таємниці.

Водночас статтями 36, 37 КАС України передбачено обставини, за яких суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу). При цьому за змістом пункту 4 частини 1 статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Фактично за умови неможливості дослідження матеріалів, які мають значення для справи, і які містять державну таємницю, неможливо повно, об`єктивно і всебічно з`ясувати обставини справи та ухвалити законне та обґрунтоване рішення, відтак такі обставини свідчать про наявність підстав для відводу (самовідводу) судді та передачі справи на повторний автоматизований розподіл.

Аналогічний підхід викладено в ухвалі Верховного Суду від 26.05.2021 по справі 9901/47/21.

За таких обставин, враховуючи те, що Засадами використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду особливості повторного автоматизованого розподілу справи у разі відсутності у судді допуску до державної таємниці не визначено, при вирішенні питання про наявність підстав для повторного автоматизованого розподілу справи підлягали застосуванню норми процесуального закону у взаємозв`язку із нормами Положення про АСДС.

Відповідно до частини 3 статті 155 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи, інформує збори суддів про свою діяльність.

Згідно з пунктом 2.8. посадової інструкції керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду, погодженої головою Сумського окружного адміністративного суду 26.09.2019 та затвердженої начальником ТУ ДСА України в Сумській області 26.09.2019, з якою ознайомлено під підпис ОСОБА_1 /а.с. 12 - 18, т.3/, керівник апарату забезпечує функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (до початку її функціонування - автоматизованої системи документообігу суду), автоматизованого розподілу справ між суддями.

Отже, забезпечення функціонування автоматизованої системи документообігу суду, автоматизованого розподілу справ між суддями належало до повноважень керівника апарату СОАС ОСОБА_1 відповідно до вимог законодавства та її посадової інструкції.

Беручи до уваги те, що складання суддею такого документу, як подання про повторний автоматизований розподіл справи у разі відсутності доступу до державної таємниці, якщо розгляд справи передбачає дослідження документів, які містять державну таємницю, не передбачено жодним нормативно-правовим актом, у тому числі, процесуальним законом, а також локальним актом СОАС, яким є Засади використання автоматизованої системи документообігу Сумського окружного адміністративного суду, суд вважає обґрунтованим висновок ТУ ДСА України в Сумській області, що керівник апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1, прийнявши розпорядження № 118 від 22.09.2020 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ» /а.с. 43, т.2/ на підставі подання судді Бондаря С.О. про здійснення повторного авто розподілу справи № 480/4938/20 через необхідність дослідження документів з грифом секретності «Таємно», перевищила повноваження щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями, оскільки прийняла рішення про повторний автоматизований розподіл справи, ухвалення якого допускається винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, за відсутності належного документа (процесуального документа судді), що підтверджує неможливість продовження розгляду справи.

Порушення порядку визначення судді для розгляду справи № 480/4938/20, встановленого статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України, послугувало підставою для постановлення суддею Глазьком С.М. ухвали про самовідвід від 13.10.2020 /а.с. 163 - 164, т.2/, та подальшого повторного автоматизованого розподілу справи № 480/4938/20, на підставі розпорядження в.о. керівника апарату № 142 від 15.10.2020 /а.с. 129, т.2/ згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.10.2020 /а.с. 107 - 108, т.2/.

Суд критично оцінює посилання позивача на те, що законодавством України не надано право керівнику апарату не погоджуватися з діями судді і фактично вказувати судді, як діяти та який процесуальний документ виносити по справі, а також повноважень щодо повернення справи судді, яка ним передана до канцелярії суду з поданням про здійснення повторного авторозподілу.

Суд зазначає, що по-перше, в ході розгляду справи документально не підтверджено, що суддею Бондарем С.О. було здано до канцелярії справу № 480/4938/20 разом із поданням про здійснення повторного автоматизованого розподілу, оскільки в КП ДСС відсутній Журнал передачі справи до канцелярії Сумського окружного адміністративного суду від 22.09.2020, натомість наявні відомості лише щодо доповідної записки (подання) про автоматизований розподіл справи від 22.09.2020, про що свідчить скрін-шот з програми ДСС /а.с. 31, т.4/ та додаткові пояснення СОАС /а.с. 27 - 30, т.4/. Відтак фактично розпорядження № 118 від 22.09.2020 прийнято керівником апарату СОАС ОСОБА_1 лише на підставі подання судді Бондаря С.О., за відсутності справи № 480/4938/20.

По-друге, погоджуючись із позивачем в тому, що керівник апарату не має повноважень фактично вказувати судді, як діяти та який процесуальний документ виносити по справі, суд водночас звертає увагу на те, що норми п. 2.3.50. Положення про АСДС вимагають, щоб керівник апарату виносив вмотивоване розпорядження щодо передачі невирішеної судової справи для повторного автоматизованого розподілу, тобто розпорядження, яке містить мотиви і підстави для повторного автоматизованого розподілу, передбачені чинним законодавством. При цьому наявність підстав для автоматизованого розподілу має бути підтверджена належними та достовірними документами. Отже, за відсутності підстав для повторного автоматизованого розподілу справи керівник апарату не має обов`язку щодо прийняття відповідного розпорядження щодо передачі невирішеної судової справи для повторного автоматизованого розподілу. Вирішення питання про наявність визначеного законодавством виняткового випадку, коли суддя не може продовжувати розгляд справи, лежить виключно у сфері відповідальності керівника апарату. Водночас, дотримання логіки позивача, що полягає у тому, що керівник апарату не має повноважень щодо повернення справи судді, яка ним передана до канцелярії суду з поданням про здійснення повторного авторозподілу, відтак повинен у будь-якому випадку прийняти розпорядження про повторний авторозподіл справи, спричинило б ситуацію, за якої б керівник апарату приймав би розпорядження про передачу справи на повторний автоматизований розподіл за наявності будь-якої записки судді будь-якого змісту про неможливість продовження розгляду справи, що суперечить процесуальному принципу незмінності складу суду, що розглядає справу, а також усім приписам чинного законодавства, що регламентує порядок розподілу справ між суддями.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що загальновизнаними типами правового регулювання є два основоположні, базові принципи: загально-дозвільний - «дозволено все, що не заборонено законом» та спеціально-дозвільний (чи дозвільний) - «заборонено все, що прямо не дозволено законом», або, інакше кажучи, «дозволено лише те, що прямо передбачено законом». При цьому, якщо перший принцип зумовлює зміст і спрямованість поведінки людини та всіх інститутів громадянського суспільства, яким гарантується можливість діяти будь-яким чином та у будь-який спосіб, не порушуючи індивідуальну свободу, права інших людей чи законодавчо встановлені заборони, то другий принцип, поширюючи свій нормативний вплив на органи державної влади, органи місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, суттєво обмежує цих суб`єктів у виборі варіантів чи моделі своєї поведінки. Адже вони зобов`язані діяти лише таким чином та у такий спосіб, як це прямо передбачено правовими нормами і лише в межах закріпленої за ними компетенції.

Керівник апарату СОАС ОСОБА_1 здійснювала повноваження щодо забезпечення автоматизованого розподілу справ між суддями як посадова особа органу державного влади - Сумського окружного адміністративного суду, відтак мала керуватися спеціально-дозвільним принципом («заборонено все, що прямо не дозволено законом», або, інакше кажучи, «дозволено лише те, що прямо передбачено законом»).

За таких обставин позивач при вирішенні питання про наявність підстав для повторного автоматизованого розподілу справи № 480/4938/20 мала врахувати, що складання суддею такого документу, як подання про повторний автоматизований розподіл справи, у разі відсутності доступу до державної таємниці, якщо розгляд справи передбачає дослідження документів, які містять державну таємницю, не передбачено жодним нормативно-правовим актом, у тому числі, процесуальним законом, а також локальним актом СОАС, однак відповідні обставини позивачем не взято до уваги, натомість покладено вказаний документ в обґрунтування розпорядження № 118 від 22.09.2020 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ».

Стосовно твердження відповідача-1 про те, що перевищення службових повноважень ОСОБА_1 полягало також у фактичній зміні грифу справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20, суд зазначає, що ані під час дисциплінарного провадження, ані в ході розгляду справи не встановлено, що саме позивач змінила гриф справи на «таємно», розпорядження № 118 від 22.09.2020 відповідних положень не містить. Натомість повторний розподіл справи № 480/4938/20 здійснено головним спеціалістом відділу документального забезпечення Похіловою В.В., про що свідчить протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.09.2020 /а.с. 41, т.2/. У письмових поясненнях Дисциплінарній комісії від 06.11.2020 /а.с. 155, т.2/ ОСОБА_7 підтвердила, що на підставі розпорядження № 118 від 22.09.2020 нею було здійснено повторний автоматизований розподіл справи № 480/4938/20, а у зв`язку із здійсненням такого розподілу з причин відсутності у судді Бондаря С.О. допуску до державної таємниці та необхідності визначення судді, який має такий допуск, в полі «Гриф справи» проставлено тип допуску « Державна таємниця» перед здійсненням повторного розподілу.

Отже, дії щодо зміни грифу справи № 480/4938/20 вчинено спеціалістом ОСОБА_7 . Доказів, що такі дії остання здійснили за вказівкою позивача, матеріали дисциплінарної справи не містять.

За таких обставин, суд вважає некоректними формулювання відповідача-1 про те, що перевищення службових повноважень ОСОБА_1 полягало у фактичній зміні грифу справи на «таємно». При цьому суд зауважує, що оскільки проставлення в полі «Гриф справи» типу допуску «Державна таємниця» здійснено ОСОБА_7 на підставі розпорядження № 118 від 22.09.2020, з урахуванням його мотивування (відсутність у судді Бондаря С.О. допуску до державної таємниці), то фактично зміна грифу справи на «таємно», що, в свою чергу, призвело до порушення Закону України «Про доступ до судових рішень» в частині унеможливлення відкритого доступу в ЄДРСР до ухвали судді Глазька С.М. від 13.10.2020 по справі № 480/4938/20, була наслідком прийняття розпорядження № 118 від 22.09.2020.

Проте, незважаючи на некоректність деяких формулювань у наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57, факт перевищення службових повноважень керівником апарату ОСОБА_1 , що полягає у виданні немотивованого розпорядження про повторний авторозподіл справи № 118 від 22.09.2020 на підставі непроцесуального документа (подання судді Бондаря С.О. ) обґрунтовано відповідачем-1 та підтверджено належними та допустимими доказами, в тому числі, матеріалами дисциплінарної справи щодо ОСОБА_1 .

За приписами частини 1 статті 67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Відповідно до частини 2 статті 67 Закону обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Судом встановлено, що у наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» зазначено, що під час розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 заперечувала визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку та не усвідомлювала його. Наявність обставин, що пом`якшують відповідальність державного службовця ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією під час розгляду дисциплінарної справи, а також суб`єктом призначення під час визначення дисциплінарного стягнення не встановлено, як і не обґрунтовано позивачем під час розгляду справи.

За приписами частини 4 статті 67 Закону України «Про державну службу» обставинами, що обтяжують відповідальність державного службовця, є:1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного сп`яніння або у стані, викликаному вживанням наркотичних або токсичних засобів;2) вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого державного службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення щодо нього; 4) вчинення проступку умисно з мотивів неповаги до держави і суспільства, прав і свобод людини, окремих соціальних груп; 5) настання тяжких наслідків або заподіяння збитків внаслідок вчинення дисциплінарного проступку.

У характеристиці ОСОБА_1 , керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду /а.с. 17, т. 2/, складеній головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 27.10.2020 для подання до дисциплінарної комісії ТУ ДСА України в Сумській області та долученій до дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 , зазначено, що 26 серпня 2020 року до керівника апарату ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани (наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 26.08.2020 № 43), а 19 жовтня 2020 року до неї застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді повідомлення про неповну службову відповідність (наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 19.10.2020 № 53). Відомості про зняття вказаних дисциплінарних стягнень на час вирішення питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення матеріали дисциплінарної справи не містять.

Враховуючи викладене, а також те, що вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 7 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме, перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення, є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади державної служби, суд дійшов висновку, що наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 190 - 197, т.2/, яким вирішено на підставі пункту 4 частини першої статті 66 та частини п`ятої статті 66 Закону України «Про державну службу» за вчинення проступку, передбаченого пунктом 7 частини другої статті 65 зазначеного Закону, звільнити ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду 23 листопада 2020 року, прийнято на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством, обґрунтовано, з урахуванням обставин, які мали значення для його прийняття.

Беручи до уваги повідомлення голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика С.В. про те, що керівник апарату цього суду ОСОБА_1 з 23 листопада 2020 року перебуває на лікарняному, та про те, що вона 23.11.2020 о 14 год. 20 хв. покинула робоче місце з метою відвідування лікарні (лист від 24.11.2020 № 03-23/30518/20), ТУ ДСА України в Сумській області прийнято наказ від 24.11.2020 № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 204, т.2/, яким доповнено наказ ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 ««Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» пунктом 2 наступного змісту: « 2. Застосувати до керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення в перший робочий день її повернення до виконання службових обов`язків».

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 87 Закону України «Про державну службу» підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є, зокрема, вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

Частиною 5 цієї ж статті Закону визначено, що наказ (розпорядження) про звільнення державного службовця у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, може бути виданий суб`єктом призначення або керівником державної служби у період тимчасової непрацездатності державного службовця або його відпустки із зазначенням дати звільнення, яка є першим робочим днем, наступним за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність, або першим робочим днем після закінчення відпустки.

Зважаючи на викладені норми, суд дійшов висновку, що наказ від 24.11.2020 № 58 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області» від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 204, т.2/ прийнято з урахуванням вимог законодавства та обставин справи.

Відносно доводів позивача про те, що відповідачем не надано юридичної оцінки обґрунтованим поясненням ОСОБА_1 від 23.11.2020 № 30378/20, не вказано причин їх відхилення, а також позбавлено позивача права ознайомитись із матеріалами дисциплінарної справи, суд зазначає наступне.

Так, частина перша статті 75 Закону № 889-VIII передбачає, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

23.11.2020 керівник апарату ОСОБА_1 подала начальнику ТУ ДСА України в Сумській області письмові пояснення від 23.11.2020 № 30378/20 на виконання вимог статті 75 Закону України «Про державну службу» (вх. № 4224 від 23.11.2020), в яких заперечувала факт вчинення дисциплінарних проступків / а.с. 215 - 219, т. 2/.

У наказі ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» /а.с. 190 - 197, т.2/ пояснення ОСОБА_1 від 23.11.2020 зазначено в якості однієї з підстав зазначеного наказу. Вказані обставини свідчать, що суб`єкт призначення при вирішенні питання про накладення дисциплінарного стягнення врахував письмові пояснення ОСОБА_1 , подані відповідно до вимог статті 75 Закону України «Про державну службу.

Суд зауважує, що відповідно до приписів частин 1, 2 статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Таким чином Закон не вимагає надання у рішенні про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення юридичної оцінки поясненням державного службовця, зазначення причин їх відхилення, відтак суд відхиляє доводи позивача щодо порушення під час прийняття спірного наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 внаслідок не зазначення відповідних обставин.

Посилання позивача на те, що наказ ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 не містить ознак складу дисциплінарного проступку, належної, однозначної кваліфікації проступку, чіткого формулювання суті та обставин допущеного проступку, обґрунтування обрання певного виду стягнення та доказів факту умисних дій, негативних наслідків та ступеню тяжкості проступку, суд оцінює критично, оскільки у наказі наявні передбачені частиною 2 статті 77 Закону № 889-VIII відомості, зокрема, щодо виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації, виду застосованого дисциплінарного стягнення, а зазначення інших наведених позивачем обставин у наказі законом не вимагається.

Суд вважає безпідставними посилання позивача на позбавлення її права на ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи на підставі відповідної заяви, оскільки судом встановлено, що після подання заяви про ознайомлення із матеріалами справи від 12.11.2020 № 29034/20 (вх. № 4094 від 12.11.2020) /а.с. 185, т.2/ у дату, вказану у заяві (13.11.2020), позивач не прибула для ознайомлення, що не заперечується сторонами у справі, доказів на підтвердження факту відмови відповідача-1 у наданні матеріалів дисциплінарної справи на ознайомлення позивачем не надано, при цьому резолюція на заяві свідчить про погодження на надання доступу позивачу до матеріалів дисциплінарної справи.

Щодо доводів позивача про порушення процедури дисциплінарного провадження у зв`язку з тим, що для здійснення дисциплінарного провадження відносно неї дисциплінарна комісія окремо не створювалася, а провадження здійснювалося постійно діючою у ТУ ДСА України в Сумській області дисциплінарною комісією, суд враховує таке.

За приписами частин 1, 2 статті 69 Закону № 889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія). Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів (частина 3 статті 69 Закону № 889-VIII).

Положення аналогічного змісту передбачені пунктами 7, 8, 10 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 4 грудня 2019 р. № 1039.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 1039 у разі неможливості утворення в державному органі дисциплінарної комісії дисциплінарні провадження щодо державних службовців зазначеного органу здійснюються дисциплінарною комісією державного органу вищого рівня в порядку підпорядкування.

У разі відсутності державного органу вищого рівня дисциплінарна комісія утворюється одноразово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження за рішенням НАДС з урахуванням вимог цього Порядку за поданням особи, яка прийняла рішення про порушення дисциплінарного провадження.

Пунктом 15 Порядку № 1039 визначено, що з числа членів Комісії обирається головуючий відкритим голосуванням більшістю голосів присутніх на засіданні Комісії членів строком на три місяці.

Аналіз наведених вище положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що утворення дисциплінарної комісії одноразово для здійснення конкретного дисциплінарного провадження вимагається лише у випадку, передбаченому пунктом 12 Порядку № 1039, в інших випадках дисциплінарна комісія діє у відповідному державному органі на загальних засадах.

В ході розгляду справи встановлено, що Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області (далі - Дисциплінарна комісія) створена наказом ТУ ДСА України в Сумській області від 01.07.2019 № 23 /а.с. 183, т.2/ із здійсненням функцій у встановленому законодавством порядку до закінчення строку повноважень (до 30.06.2022) та затверджена у складі 6 осіб ( ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ) (додаток до наказу від 01.07.2019 № 23 /а.с. 184, т.2/. Склад та кількість членів Дисциплінарної комісії не суперечить вимогам законодавства.

Наказом ТУ ДСА в Сумській області від 22.10.2020 № 55 «Про порушення дисциплінарного провадження» /а.с. 16, т.2/ порушено дисциплінарне провадження відносно керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 та Дисциплінарній комісії ТУ ДСА України в Сумській області доручено здійснити дисциплінарне провадження за фактами, викладеними у поданні голови суду Воловика С.В. , згідно з Порядком здійснення дисциплінарного провадження.

Таким чином Дисциплінарна комісія ТУ ДСА України в Сумській області під час здійснення дисциплінарного провадження відносно керівника апарату ОСОБА_1 діяла відповідно до вимог законодавства та наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 22.10.2020 № 55 та в межах строку повноважень, тому суд відхиляє доводи позивача про порушення процедури дисциплінарного провадження у зв`язку з неналежним формуванням дисциплінарної комісії.

Оцінюючи твердження позивача про те, що голова суду Воловик С.В. всупереч вимогам законодавства вніс подання про проведення перевірки дій керівника апарату та накладення дисциплінарного стягнення, чим явно вийшов за межі своїх прав та повноважень, що є самостійною підставою для визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, суд зазначає таке.

Ані Законом України «Про державну службу», ані Порядком № 1039 не передбачено суб`єктів та підстави ініціювання порушення дисциплінарного провадження.

Пунктом 3 частини 1 статті 24 Закону № 1402- VIII визначено, що голова місцевого суду контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства.

Враховуючи викладене, а також зважаючи на те, що голова місцевого суду контролює ефективність діяльності апарату суду, суд вважає, що ініціювання головою суду порушення дисциплінарного провадження не суперечить чинному законодавству, відтак відхиляє доводи позивача про порушення вимог законодавства під час внесення головою суду подання про проведення перевірки дій керівника апарату.

Суд також звертає увагу на те, що наказ ТУ ДСА в Сумській області від 22.10.2020 № 55 «Про порушення дисциплінарного провадження» взагалі не є предметом оскарження у справі.

Суд критично оцінює доводи третьої особи про те, що позивача притягнено до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з порушенням норм КЗпП України з огляду на те, що з 17.10.2020 позивач є членом Профспілки «Справедливість», а з 21.11.2020 рішенням виборного органу профспілки позивача введено до складу керівного/виборного органу профспілки «Справедливість», однак відповідач за попередньою згодою на звільнення ОСОБА_1 до профспілки не звертався.

Відповідно до частини 1 статті 43-1 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу без згоди виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) допускається у випадках, зокрема:

звільнення з підприємства, установи, організації, де немає первинної профспілкової організації;

звільнення керівника підприємства, установи, організації (філіалу, представництва, відділення та іншого відокремленого підрозділу), його заступників, головного бухгалтера підприємства, установи, організації, його заступників, а також працівників, які мають статус державних службовців відповідно до Закону України "Про державну службу", керівних працівників, які обираються, затверджуються або призначаються на посади державними органами, органами місцевого самоврядування, а також громадськими організаціями та іншими об`єднаннями громадян.

Враховуючи те, що у Сумському окружному адміністративному суді первинна профспілкова організація не створювалася, що не заперечувалося учасниками справи, а також те, що позивач мала статус державного службовця відповідно до Закону України «Про державну службу», звільнення позивача за ініціативою суб`єкта призначення не вимагало отримання згоди виборного органу первинної профспілкової організації.

Підсумовуючи викладене вище, підстави для задоволення позовних вимог визнання протиправним та скасування наказу Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду», зі змінами, внесеними наказом № 58 від 24.11.2020 «Про внесення змін до наказу ТУ ДСА України в Сумській області від 23.11.2020 № 57 "Про звільнення ОСОБА_1 з посади керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду» та відповідно похідних вимог про поновлення ОСОБА_1 на посаді керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду з 27.11.2020; стягнення з Сумського окружного адміністративного суду на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 27.11.2020 до моменту набрання рішенням суду про поновлення на займаній посаді законної сили з розрахунку 1034,26 грн середньоденної заробітної плати, відсутні.

Стосовно позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 , суд враховує, що оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, передбачене статтею 44 Закону № 889-VIII, здійснюється щороку для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри і згідно з пунктом 9 Порядку № 640 включає три етапи: 1)визначення завдань і ключових показників; 2) визначення результатів виконання завдань; 3) затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

За приписами пунктів 12 - 13, 16 Порядку № 640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

Визначення результатів виконання завдань проводиться у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань.

Висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року.

Матеріалами справи підтверджено, що 27.12.2019 керівником апарату ОСОБА_1 отримано Завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або « В» на 2020 рік, затверджені головою СОАС Шаповалом М.М. 27.12.2019 /а.с. 26, т.3/, а 12.11.2020 головою СОАС Воловиком С.В. складено та підписано Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2020 рік, щодо керівника апарату суду ОСОБА_1 , відповідно до яких в цілому виставлено негативну оцінку службової діяльності державного службовця /а.с. 28 - 30, т. 3/.

Водночас вказаний висновок не затверджено суб`єктом призначення - ТУ ДСА України в Сумській області у зв`язку із звільненням ОСОБА_1 , що стверджувалося відповідачами у справі та не заперечувалося позивачем.

Абзацом 2 пункту 8 Порядку № 640 передбачено, що у разі звільнення державного службовця або його переведення на іншу посаду державної служби до затвердження висновку процедура оцінювання за посадою державної служби, яку він займав, припиняється.

Враховуючи те, що державного службовця ОСОБА_1 звільнено до затвердження висновку, процедура оцінювання відносно неї є припиненою, а відтак висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затверджений головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020, не тягне жодних правових наслідків для позивача.

Відповідно до частини 1 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Однак, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення.

Неодмінним елементом правовідносин є їх зміст, тобто суб`єктивне право особи та її юридичний обов`язок. Відтак, судовому захисту підлягає суб`єктивне право особи, яке порушується у конкретних правовідносинах.

За змістом Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 №18-рп/2004 поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». У цьому ж Рішенні зазначено, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування в межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але й вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

При цьому, позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права, свободи чи інтереси рішеннями, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень. Водночас, задоволення відповідних вимог особи можливе лише в разі об`єктивної наявності порушення, тобто встановлення, що рішення, дія або бездіяльність протиправно породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки позивача у сфері публічно-правових відносин.

Звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.

До таких висновків щодо застосування норм права дійшов Верховний Суд у постанові від 22.08.2019 у справі №288/1557/16-а. Ці висновки Верховного Суду стосуються узагальненої правової оцінки питання права на судовий захист у адміністративному судочинстві, умов та порядку реалізації цього права, а тому можуть бути застосовані й до справи, яка розглядається.

Аналогічна позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 10.09.2021 у справі № 826/13497/17.

Суд зауважує, що спірний висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця з огляду на припинення процедури оцінювання у зв`язку із звільненням позивача до затвердження висновку суб`єктом призначення не створює жодних додаткових обов`язків для позивача, а також не може бути підставою для застосування наслідків негативної оцінки.

Беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку, про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", затвердженого головою Сумського окружного адміністративного суду Воловиком С.В. 12.11.2020 відносно ОСОБА_1 .

Суд враховує, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції по захист прав та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2010 року )» .

Судом у цій проаналізовано ключові доводи і заперечення сторін, які мають значення для справи.

Таким чином, виходячи із встановлених судом обставин та нормативного регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що у позові належить відмовити у повному обсязі.

V. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Відповідно до статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Беручи до уваги те, що суд дійшов висновку про відмову у позові, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_2 ) до Територіального управління Державної судової адміністрації України в Сумській області (вул. Перемоги, 4, м. Суми, 40002, ідентифікаційний код 26270240), Сумського окружного адміністративного суду (вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, ідентифікаційний код 35907252), голови Сумського окружного адміністративного суду Воловика Сергія Володимировича (вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача, Професійна спілка "Справедливість" Управління Державної служби України з питань праці у Сумській області (вул. Харківська, 6/1, кв. 35, м. Суми, ідентифікаційний код 39999364), про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку, визнання протиправним та скасування висновку відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 11 жовтня 2021 року.

Головуючий суддя М.В. Довгопол