Справа № 580/2484/19
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2484/19 Суддя (судді) першої інстанції: В.А. Гайдаш
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Бєлової Л.В. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Черкаської області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИЛА:

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до ГУ ПФ України в Черкаській області, в якому просив:

- визнати протиправною відмову відповідача, викладену у листі від 29.07.2019 №960/Ш-10 щодо перерахунку пенсії позивачу, як особі з інвалідністю внаслідок війни;

- зобов`язати відповідача відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", постанови Кабінету Міністрів України від 28.07.2010 №656, провести позивачу перерахунок пенсії з 01.07.2019, як особі з інвалідністю внаслідок війни.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2020 позов задоволено повністю.

11.06.2021 позивач подав до суду першої інстанції заяву в порядку ст.383 КАС України, в якій просив визнати протиправною бездіяльність ГУ ПФ України в Черкаській області, щодо перерахунку пенсії, ОСОБА_1 , як особі з інвалідністю внаслідок вiйни, відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2019 року у справі №580/2484/19 та зобов`язати ГУ ПФ України в Черкаській області, на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду вiд 11 вересня 2019 року у справі №580/2484/19, здійснити ОСОБА_1 перерахунок пенсії, як особі з інвалідністю внаслідок війни, та обчислити пенсію у розмiрi 80% відповідних сум грошового забезпечення, відповідно до п.«а» ст.21 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 24 червня 2021 року заяву ОСОБА_1 повернуто заявнику.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та передати справу на розгляд суду першої інстанції. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що про невиконання відповідачем рішення Черкаського окружного адміністративного суду вiд 11 вересня 2019 року у справі №580/2484/19 позивач дізнався 09.06.2021 після отримання листа ВПВР Управління забезпечення ПВР у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ).

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що судове рішення виконано в повному обсязі у відповідності до законодавства та в межах повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Згідно з ч.2 ст.312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5 - 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження). З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Беручи до уваги, що в апеляційному порядку оскаржується ухвала про повернення заяви, яка зазначена в п.3 ч.1 ст.294 КАС України, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.ст.311-312 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Суд першої інстанції, повертаючи заяву, дійшов висновку, що про порушення своїх прав щодо невиконання Головним управлінням Пенсійного фонду України в Черкаській області рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11.09.2019 у справі №580/2484/19 позивач дізнався ще у листопаді 2019 року, однак із заявою про визнання протиправною бездіяльність відповідача по виконанню рішення суду у порядку ст.383 КАС України він звернувся до суду лише 11.06.2021, тобто з порушенням десятиденного строку для звернення із цією заявою.

За наслідками перегляду ухвали суду в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.1 - 5 ст.383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.

У такій заяві зазначаються: 1) найменування адміністративного суду, до якого подається заява; 2) ім`я (найменування) позивача, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 3) ім`я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі; 4) ім`я (найменування) третіх осіб, які брали участь у розгляді справи, поштова адреса, номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо вони відомі;5) номер адміністративної справи; 6) відомості про набрання рішенням законної сили та про наявність відкритого касаційного провадження; 7) інформація про день пред`явлення виконавчого листа до виконання; 8) інформація про хід виконавчого провадження; 9) документ про сплату судового збору, крім випадків, коли його не належить сплачувати за подання відповідної заяви;10) перелік документів та інших матеріалів, що додаються.

На підтвердження обставин, якими обґрунтовуються вимоги, позивач зазначає докази, про які йому відомо і які можуть бути використані судом. До заяви додаються докази її надсилання іншим учасникам справи.

Заяву, зазначену у частині першій цієї статті, може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред`явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідним рішенням суду.

У разі відповідності заяви вимогам, зазначеним у цій статті, вона підлягає розгляду та вирішенню в порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду протягом десяти днів з дня її отримання. Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду такої заяви.

У разі невідповідності заяви вказаним вище вимогам вона ухвалою суду, прийнятою в порядку письмового провадження, повертається заявнику. Така ухвала суду може бути оскаржена.

З аналізу наведених норм законодавства вбачається, що заява про визнання протиправною бездіяльності, вчиненої суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання рішення суду подається протягом 10 днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів та у такій заяві слід зазначити відомості, які передбачені у ч.2 ст.383 КАС України, зокрема, інформацію про день пред`явлення виконавчого листа до виконання та інформацію про хід виконавчого провадження.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що виконавчий лист по даній справі видано 18.02.2020 (а.с.101), який було пред`явлено до виконання до ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) та постановою старшого державного виконавця від 28.02.2020 ВП №61414793 відкрито виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №580/2484/19 від 18.02.2020.

Постановою старшого державного виконавця ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) від 12.05.2020 ВП №61414793 (а.с.100) виконавче провадження з примусового виконання виконавчого листа №580/2484/19 від 18.02.2020 було закінчено.

В той же час, постановою старшого державного виконавця ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) від 10.02.2021 ВП №61414793 відновлено виконавче провадження з виконання виконавчого листа №580/2484/19 від 18.02.2020 (а.с.104).

Листом від 09.06.2021 №4.3-36/5323 ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) повідомив позивача, що 19.04.2021 боржнику надіслано вимогу, якою зобов`язано виконати рішення суду у справі №580/2484/19 та 12.05.2021 державним виконавцем складено акт про те, що судове рішення боржником не виконано. і того ж дня за невиконання рішення суду державним виконавцем винесено постанову про накладення на боржника штрафу в сумі 5100,00 грн, копію якої надіслано для виконання боржнику за вих.№4314.

Отже, саме з листа ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) від 09.06.2021 №4.3-36/5323 позивач дізнався інформацію про хід виконавчого провадження та про обставини складання державним виконавцем акту про невиконання боржником рішення Черкаського окружного адміністративного суду вiд 11 вересня 2019 року у справі №580/2484/19, що стало підставою для накладення на боржника штрафу в сумі 5100,00 грн.

Оскарження позивачем в судовому порядку постанови старшого державного виконавця ВПВР Управління забезпечення примусового виконання рішень у Черкаській області ЦМУ Міністерства юстиції (м.Київ) від 12.05.2020 про закінчення виконавчого провадження №61414793 з примусового виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду вiд 11 вересня 2019 року у справі №580/2484/19 не є тією обставиною, з якою норми процесуального законодавства пов`язують початок перебігу строку на подання заяви в порядку ст.383 КАС України.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи, що положення КАС України не встановлюють заборони на поновлення строків подання визначених ст.383 КАС України заяв, суд першої інстанції дійшов необґрунтованого висновку щодо неможливості поновлення позивачу строку на подання такої заяви.

Європейський суд з прав людини у своїй практиці наголошує на тому, що право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є змістом поняття доступу до правосуддя. Перешкоди у доступі до правосуддя можуть виникати як через особливості внутрішнього процесуального законодавства, так і через передбачені матеріальним правом обмеження. Для Суду природа перешкод у реалізації права на доступ до суду не має принципового значення.

Зі змісту ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод прямо випливає, що доступність правосуддя є невід`ємним елементом права на справедливий суд.

У рішенні по справі «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року Європейський суд з прав людини дійшов до висновку, що сама конструкція ст. 6 Конвенції була би безглуздою та неефективною, якби вона не захищала право на те, що справа взагалі буде розглядатися. У рішенні по цій справі Суд закріпив правило, що ч. 1 ст. 6 Конвенції містить у собі й невід`ємне право особи на доступ до суду.

У справі «Мушта проти України» ЄСПЛ зазначав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

Отже, враховуючи, що до своєї заяви позивачем було додано докази на підтвердження дати його обізнаності про невиконання боржником судового рішення в рамках виконавчого провадження №61414793, колегія суддів вважає помилковими висновки суду першої інстанції щодо порушення позивачем визначених ч.4 ст.383 КАС України строків подання заяви про визнання протиправною бездіяльності відповідача, допущеної при виконанні рішення Черкаського окружного адміністративного суду вiд 11 вересня 2019 року у справі №580/2484/19, а тому ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 24 червня 2021 року про повернення заяви ОСОБА_1 є такою, що прийнята з порушення норм процесуального права та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, процесуальним законодавством передбачено, що суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, скасовує таку ухвалу із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. При цьому, суд апеляційної інстанції не наділений повноваженнями здійснювати розгляд справи по суті заявлених вимог, виходити за межі вимог, надавати правову кваліфікацію відносинам сторін тощо.

На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що помилковість висновків суду першої інстанції та порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення питання, колегія суддів вважає, що ухвала Черкаського окружного адміністративного суду від 24 червня 2021 року про повернення заяви ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльність відповідача на виконання судового рішення підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 320, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 червня 2021 року про повернення заяви ОСОБА_1 в порядку ст.383 КАС України скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Текст постанови складено 06 жовтня 2021 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді Л.В.Бєлова

А.Ю.Кучма