Справа № 826/10808/18
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2021-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2021 року м. Київ № 826/10808/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Скочок Т.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
доОСОБА_1
прозобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання ОСОБА_1 знести надбудову на терасі приміщення АДРЕСА_1 .

В обґрунтування заявлених позовних вимог зазначено, що ОСОБА_1 самовільно без документів, що надають право на виконання будівельних робіт та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва, розпочаті будівельні роботи із реконструкції нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , шляхом надбудови на терасі, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». З огляду на викладене, представником відповідача наголошено на тому, що відповідачем в установлений строк добровільно не виконано вимог, встановлених у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.05.2017, виданого Департаментом, що є підставою для звернення до суду з вимогою про знесення самочинного будівництва.

Від представника відповідача через канцелярію суду надійшов відзив, в якому останній заперечував проти задоволення позовних вимог, з огляду на те, що реконструкція нежитлового приміщення №146 не передбачає забудову земельної ділянки, межі існуючої забудови та зовнішні геометричні розміри приміщення не змінюються, а тому знесення надбудови над терасою нежитлового приміщення №146 не може вирішуватись у порядку ст. 376 Цивільного кодексу України. Щодо виконання приписів від 30.05.2017, складених Департаментом, представником позивача наголошено на тому, що відповідачем одразу ж було зупинено виконання робіт з реконструкції нежитлового приміщення, а також відповідачем здійснюються ряд заходів для отримання дозвільних документів для здійснення реконструкції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.12.2018, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.03.2019, позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без розгляду.

Постановою Верховного Суду від 30.03.2020 ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.12.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.03.2019 скасовано, а справу направлено до окружного адміністративного суду м. Києва для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 15.04.2020 матеріали адміністративної справи №826/10808/18 були прийняті до провадження суддею Васильченко І.П.

Від представника відповідача через канцелярію суду надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи, в яких зазначено про те, що починаючи з липня 2018 року, відповідач вже сім разів зверталась до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) із заявами про отримання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта реконструкції - нежитлового приміщення АДРЕСА_1 . Проте, Департаментом щоразу приймались безпідставні та необґрунтовані відмови у наданні містобудівних умов та обмежень.

Від представника позивача через канцелярію суду надійшли пояснення на клопотання відповідача про приєднання доказів, в яких зазначено, що відповідачем приписи, невиконання яких і слугувало підставою для звернення з даним позовом до суду, не оскаржено. При цьому, наявні у матеріалах справи докази свідчать про те, що станом на момент розгляду судом даної справи відповідачем так і не усунуто виявлені порушення.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, адміністративну справу №826/10808/18 прийнято до свого провадження суддею Скочок Т.О. та призначено останню до розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а також встановлено сторонам строки для подання до суду відповіді на відзив та заперечення.

Від представника позивача через канцелярію суду надійшли додаткові пояснення, в яких зазначено, що станом на момент подання даних пояснень до суду Департаментом не видано та не зареєстровано документів дозвільно-реєстраційного характеру, що надають ОСОБА_1 право на виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення АДРЕСА_1 .

Розглянувши подані представниками сторін документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив та додаткові пояснення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з наявних у матеріалах справи доказів, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами чого складено акт від 30.05.2017, в якому зазначено, що ОСОБА_1 самовільно без документів, що надають право на виконання будівельних робіт та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва, розпочаті будівельні роботи із реконструкції нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , шляхом надбудови на терасі, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі викладеного, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено приписи

- про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.05.2017, яким від ОСОБА_1 вимагалось у термін до 30.06.2017 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності у встановленому законодавством порядку;

- про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, використовуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 30.05.2017, яким від ОСОБА_1 вимагалось зупинити виконання будівельних робіт до усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

З метою перевірки виконання вимог вказаних приписів Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами чого складено акт від 04.10.2017, в якому зазначено про те, що ОСОБА_1 у встановлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.05.2017, виданого Департаментом.

Як наслідок, вказане стало підставою для звернення до суду з вимогою про зобов`язання позивача знести надбудову на терасі приміщення АДРЕСА_1 .

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Нормативно-правовим актом, який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, є Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з положеннями ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.п. 16 та 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок №553 у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин), за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Органи державного архітектурно-будівельного контролю ведуть облік справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та контролюють виконання приписів і постанов про накладення штрафів (п. 23 Порядку №553).

Приписами ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

У свою чергу, згідно зі ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

Натомість, у п. 22 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 №6 вказано, що знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливо лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо притягнення винної особи до відповідальності.

Також, у постанові від 09.12.2019 у справі №826/22842/15 Верховний Суд зазначив, що законом визначено обов`язок суб`єкта владних повноважень видати особі, що здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з визначенням строку для добровільного виконання припису. Наступним обов`язком суб`єкта владних повноважень, який необхідно виконувати у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, є подання позову до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Пред`явленню такого позову передують такі дії: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

За результатами розгляду справи Верховний Суд сформував правовий висновок наступного змісту: реалізуючи повноваження належно, добросовісно та з метою, для якої вони надані, орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі настання умов, передбачених законом має обов`язок звернутися до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Звернення до суду з позовом в цьому випадку є способом здійснення владних повноважень, а не способом захисту суб`єктивних прав органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як було зазначено вище, підставою для звернення з даним позовом до суду слугувало не виконання відповідачем вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 30.05.2017, виданого Департаментом, складеного з огляду на те, що ОСОБА_1 самовільно без документів, що надають право на виконання будівельних робіт та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва, розпочаті будівельні роботи із реконструкції нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , шляхом надбудови на терасі, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Вказаний припис відповідачем у встановленому для цього порядку оскаржено не було.

Щодо тверджень представника відповідача про те, що реконструкція нежитлового приміщення №146 не передбачає забудову земельної ділянки, межі існуючої забудови та зовнішні геометричні розміри приміщення не змінюються, що виключає знесення надбудови над терасою нежитлового приміщення №146, суд зазначає наступне.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 №109 затверджено Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, п. 25 якого визначено, що містобудівні умови та обмеження не надаються у разі реконструкції житлових та нежитлових приміщень без зміни їх зовнішньої конфігурації, улаштування в існуючих житлових будинках, адміністративно-побутових будівлях підприємств та громадських будівлях вбудованих приміщень громадського призначення.

Разом з тим, виходячи зі змісту висновку експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 18.10.2017 №590/10-2017 вбачається, що на терасі виконано роботи з улаштування газоблочних стін (товщиною 200 та 300 мм) та елементів металевих колон квадратного перерізу та горизонтальних балок. Як зазначено у даному висновку, у відповідності до робочого проекту «Реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 », передбачено наступні конструктивні рішення: у даному проекті розроблені металеві конструкції одноповерхової надбудови розміром в плані 19,8*7,2 м над вставкою в осях Д*-Е рядів 18*-21. Металеві конструкції надбудови спираються на залізобетонні конструкції існуючої будівлі на відмітці +13,700.

Так, відповідно до ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ці норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури. Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014, «Реконструкція» - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкту в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Відповідно до ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку. Реконструкція квартири - може бути двох видів: 1) реконструкція квартири без зміни геометричних параметрів об`єкта (тобто без зміни техніко-економічних параметрів). Це перепланування квартири, - в якій не можна змінювати загальну площу квартири; 2) реконструкція квартири із змінами геометричних параметрів об`єкта (тобто прибудова балкона, збільшення площі за рахунок тамбура, та інше). Це реконструкція - яка вимагає отримувати дозвіл на проектування.

При цьому, у силу ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», тераса - обгороджена відкрита прибудова до будинку у вигляді площадки для відпочинку, що може мати дах; розміщується на землі або над нижче розташованим поверхом.

Відтак, наведені в експертному дослідженні за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 18.10.2017 №590/10-2017 фактичні обставини (том 1 а.с. 106-135) та додатки до нього, що є фотоматеріалами (том 1 а.с. 136-140), свідчать про те, що спірна реконструкція нежитлового приміщення АДРЕСА_1 передбачає зміну його геометричних розмірів та функціонального призначення тераси, як частини вказаного приміщення, оскільки наведеними фотоматеріалами підтверджено факт здійснення надбудови шляхом побудування стін з влаштованими у них вікнами та свідчить про зміну цільового призначення тераси, наведеного вище. Натомість, розділ «висновок» експертного дослідження за результатами проведення будівельно-технічного дослідження від 18.10.2017 №590/10-2017 суд до уваги не бере, у зв`язку з невідповідністю останнього іншим наявним у матеріалах справи доказам.

Як наслідок, враховуючи все викладене вище, суд вказує про наявність правових підстав для зобов`язання ОСОБА_1 знести надбудову на терасі приміщення АДРЕСА_1 .

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення останніх у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 12, 77, 139, 246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (, адреса: 01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 32А) до ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_4 ) задовольнити у повному обсязі.

Зобов`язати ОСОБА_1 знести надбудову на терасі приміщення АДРЕСА_1 .

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.О. Скочок