Справа № 540/3969/21
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2021-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/3969/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом приватного підприємства "A&S Мастер" до Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення,

встановив:

Приватне підприємство "A&S Мастер" (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення від 26.07.2021 № UA 508040/2021/000170/2 про коригування митної вартості товарів.

Ухвалою від 06.08.2021 у справі відкрите спрощене позовне провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні)

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачу на умовах, визначених контрактом від 27.03.2018 № СН-UA-18/03/27, поставлений товар за митною декларацією №UA508040/2021/005466 від 26.07.2021. Під час декларування поставленного товару у порядку, встановленому Митним кодексом України, позивач самостійно визначив митну вартість товарів у сумі 16529,84 доларів США - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) відповідно до ст. ст. 57 та 58 Митного кодексу України. На підтвердження митної вартості товару та для митного оформлення позивач надав повний пакет документів, що передбачені ст. 53 Митного кодексу України та необхідні для митного оформлення вказаного в декларації товару. Втім, 26.07.2021 відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості за резервним методом. Позивач зазначає, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки прийняте з порушенням визначеного законом порядку, без дотримання основних принципів митного регулювання: законності та визнання рівності й правомірності інтересів усіх суб`єктів господарювання. Як стверджує позивач, митний орган може додатково витребувати у декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Так, на пропозицію відповідача надати необхідні документи на підтвердження митної вартості товару, позивач надав відповідні пояснення та документи. Разом з тим, факт неподання декларантом додаткових документів без належного обґрунтування митницею, що витребувані документи можуть усунути сумніви спірних відомостей, не є підставою для відмови в митному оформленні товару. Відтак, на митний орган покладається обов`язок вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. ПП "A&S Мастер" наголошує, що обставини, на які вказує відповідач в оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості, жодним чином не спростовують митної вартості, яка була зазначена позивачем у поданій митній декларації і не є підставою для здійснення коригування такої митної вартості. Із наведених підстав, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

31.08.2021 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечує проти задоволення позову, посилаючись на наступне. ПП "A&S Мастер" подана митна декларація для здійснення митного оформлення товарів. Аналізом рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС Держмитслужби" було виявлено невідповідність заявленого декларантом рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Крім того, за результатами оцінки ризику щодо МД № UА508040/2021/005466 від 26.07.2021 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формою контролю стосовно правильності визначення митної вартості задекларованих товарів. Так, перевіркою документів, поданих ПП "A&S Мастер" для підтвердження заявленої митної вартості товарів, встановлено, що вони містять невідповідності. У зв`язку з цим, та зважаючи, що надані документи не містять усіх необхідних відомостей стосовно складових митної вартості товару, декларанту запропоновано надати перелік додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості, відповідно до статті 53 Митного кодексу України. На що декларантом додатково надіслано: прайс-лист та комерційну пропозицію. Перевіркою додатково поданих документів встановлено, що у своїй сукупності вони не спростовують сумнівів щодо достовірності заявленого рівня митної вартості. Додатково наданий прайс-лист має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції необмеженій кількості потенційних покупців. Декларантом не надано документи, що містяться у вимозі митного органу, а саме: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; копію митної декларації країни відправлення; документи, що підтверджують вартість перевезення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Отже, заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що документи надані декларантом для здійснення митного оформлення та для підтвердження заявленої митної вартості містять розбіжності та не містять усіх необхідних відомостей щодо складових митної вартості. Так як митна вартість товарів не може бути визнаною органом доходів і зборів за основним методом визначення митної вартості згідно з положеннями ст. 58 Митного кодексу України, то митну вартість товару скориговано, визначено за резервним методом відповідно до статті 64 цього Кодексу та прийняте рішення про коригування митної вартості товарів від 26.07.2021 № UA 508040/2021/000170/2, оформлено картку відмови, які відповідач вважає правомірними. На підставі викладеного, просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Таким чином, суд розглядає дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

27.03.2018 між ПП "A&S МАСТЕР" та компанією HAINING YICHENG HARDWARE CO., LTD, Китай, укладений контракт № СН-UA-18/03/27 (далі - Контракт) на поставку товару "меблева фурнітура, шурупи у номенклатурі, кількості та цінам, відповідно до супровідних документів" на умовах FOB SHANGHAI, відповідно до правил Інкотермс 2010.

На виконання умов Контракту № СН-UA-18/03/27 позивачем імпортовано на митну територію України товар товар № 1: шуруп металевий, саморіз (з чорних металів); товар №2: шуруп металевий, гвинт (з чорних металів); товар № 3: шайби для дерева (з чорних металів); товар № 4: шуруп металевий, гвинт для дерева (з чорних металів); товар № 5: анкер металевий (з чорних металів); товар №6: фурнітура металева, меблева: полкотримач (з чорних металів); товар №7: болти стяжні полу сферичні з хрестоподібним шліцом (з чорних металів); товар № 8: ключі ручні нерозвідні, S-образної форми, шестигранні (з чорних металів); товар № 9: гайка з внутрішнім діаметром не більше 12 мм (з чорних металів); товар № 10: стрижень метричний (з чорних металів), відповідно до Декларації від 26.07.2021 UA508040/2021/005466 всього поставлено всього 10 товарів на загальну вартість 16529,84 дол. США.

26.07.2021 на виконання договору про надання послуг митного брокера ФОП ОСОБА_1 подав для митного оформлення товару до митного органу митну декларацію №UA508040/2021/005466, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів у розмірі 16529,84 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надано: пакувальний лист, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, автотранспортні накладні, сертифікат про походження товару, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту), зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів, стороною якого є виробник товарів, що декларується та подання якого для митного оформлення не супроводжується.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UA508040/2021/005466 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 26.07.2021 митний орган направив електронне повідомлення декларанту, із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

26.07.2021 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу прайс-лист та комерційну пропозицію.

23.03.2021 Митниця в Херсонській області, АРК і м. Севастополі прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA508040/2021/000170/2.

Підставою для коригування митної вартості зазначено наступне: "… Заявлену декларантом митну вартість товару не може бути визнано у зв`язку з тим, що заявлені складові митної вартості (фактурна вартість, витрати на страхування) достовірно документально не підтверджені. У наданому до митного оформлення рахунку-фактурі від 07.06.2021 № 2010088 відсутнє посилання на контракт, на виконання якого він виданий, а також банківські реквізити продавця. Також декларантом заявлено витрати на транспортування у сумі 16679,41 грн, документальне підтвердження заявленої складової митної вартості декларантом не надано. На витребування додаткових документів по митній вартості - документів які б підтверджували відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів не надано також. Поставка товарів здійснюється на умовах поставки CIF "ODESA", відповідно до ІНКОТЕРМС 2010. Згідно з ч. 2 ст. 53 МКУ документами, що підтверджують заявлену митну вартість товарів, є, зокрема, страхові документи, а також документи, їцо містять відомості про вартість страхування (якщо здійснювалося страхування). Відповідно до умов поставки CIF згідно з Інкотермс 2010 продавець зобов`язаний за власний рахунок застрахувати вантаж, при цьому страхування має бути оформлено у вигляді контракту (договору) та продавець повинен надати покупцю страховий поліс чи інше підтвердження страхового покриття. Разом з тим, страхових документів та документів, які б містили відомості про вартість страхування, не надано. Відповідно до положення статті VII Генеральної Угоди з тарифів і торгівлі, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості товару (під "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції) Та, зважаючи, на спрацювання Автоматизованої системи з оцінки ризиків зі змістом "По товару можливе заниження митної вартості" було здійснено порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну, що міститься в ЄАІС Держмитслужфи - встановлено, що рівень вартості товару значно нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну. Декларантом неподані усі необхідні документи, а саме: 1) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість навантаження, пакування, страхування; 2) копію митної декларації країни відправлення; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 4) документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Отже, враховуючи викладене та за результатами проведеної консультації, митну вартість товару скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу:

товар № 1 МД від 04.06.2021 № UA500020/2021/20172, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 10522 кг* 1,93 = 20307,46 Дол. США);

товар № 2 МД від 21.07.2021 № UA500050/2021/200749, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 7592,2 кг* 1,93 = 14652,946 Дол. США);

товар № З МД від 26.05.2021 № UA500080/2021/7107, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 873,8 кг* 1,93 = 1686,434 Дол. США);

товар №4 МД від 20.07.2021 № UA100160/2021/448007, а саме: 2,24 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 867,2 кг* 2,24 = 1942,528 Дол. США);

товар №5 МД від 22.07.2021 № UA500150/2021/201100, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1533,04 кг*1,93 =2958,7672 Дол. США);

товар № 6 МД від 08.07.2021 №UA500490/2021/200506, а саме: 4,07 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1,3 кг* 4,07 = 5,291 Дол. США);

товар № 7 МД від 19.05.2021 № UA500110/2021/11234, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1,6 кг* 1,93 = 3,088 Дол. США);

товар № 8 МД від 18.06.2021 № UA500080/2021/8146, а саме: 2,51 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1,45 кг* 2,51 = 3,6395 Дол. США);

товар № 9 МД від 19.05.2021 № UA500050/2021/6269, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 280,8 кг* 1,93 = 541,944 Дол. США);

товар № 10 МД від 25.06.2021 № UA500020/2021/22911, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1807 кг* 1,93 = 3487,51 Дол. США)…".

У зв`язку із таким рішенням відповідача, позивач додатково сплатив суму ПДВ в розмірі 162795,08 грн, суму мита в розмірі 38478,41 грн, інші платежі в сумі 6167,82 грн.

Позивач вважає спірне рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку позиціям сторін, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч. 2 ст. 1 МК України).

Відповідно до ст. 49 Митного кодексу України (далі - МК України) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ст. 53 МК України митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в поданих документах.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч. 3 ст. 53 МК України).

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Відповідачем згідно із п. 3 ст. 53, ч. 5 ст. 54 МК України у позивача витребувані: 1) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 2) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 3) копія митної декларації країни відправлення; 4) документи, що підтверджують вартість перевезення; 5) додатки до зовнішньоекономічного договору (контракт) у разі їх наявності; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Також, повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 Митного кодексу України декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем надані всі документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України, крім тих, що підтверджують оплату декларантом вартості страхування та вартості перевезення.

Підставами для витребування відповідачем додаткових документів, у зв`язку із сумнівами щодо заявленої позивачем митної вартості товару, крім іншого, полягали у відсутності документів щодо страхування ввезеного підприємством товару, висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, а також документів, що підтверджують вартість перевезення та копію митної декларації країни відправлення, у разі наявності, додатки до зовнішньоекономічного договору, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Як встановлено судом, позивачем при митному оформленні товару та на вимогу митного органу надано пакет документів, які містили числові показники ціни товару.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Поставка товару імпортованого позивачем згідно контракту від 27.03.2018 № СН-UА-18/03/27 здійснювалась на умовах FOB Shanghai за правилами Інкотермс 2010.

На сьогодні діють Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП № 560, в редакції з 01.01.2011 Інкотермс-2010, за змістом яких посилання на Інкотермс-2010 в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Відповідно до Інкотермс-2010 FOB (Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) це термін Інкотермс, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Відповідно до умов поставки FOB позивач, як покупець, ніс витрати по транспортуванню товару. Умови страхування товару не є обов`язковими.

Як зазначив позивач, витрати на страхування товару не здійснювались, про що було повідомлено Митницю у наданих до митного оформлення документах.

Натомість, про надання митному органу документів, що підтверджують вартість перевезення свідчить картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 26.07.2021 № UA508040/2021/00206, відповідно до якої митний брокер разом з митною декларацією надав відповідачу: пакувальний лист (0271), рахунок-фактуру (інвойс) (0380), коносамент (0705), автотранспортну накладну (0730), сертифікат про походження товару, зовнішньоекономічний договір (контракт) (код 4104), доповнення до контракту (код 4103).

На підтвердження вказаного, позивач надав суду копії документів, що підтверджують вартість перевезення товару, зокрема, автотранспортну накладну № 2436 від 23.07.2021.

Таким чином, суд вважає безпідставними доводи відповідача щодо ненадання Підприємством документів, що підтверджують вартість перевезення товару.

Водночас, вказана картка відмови від 26.07.2021 № UA508040/2021/00209, свідчить про отримання відповідачем наявних додатків до зовнішньоекономічного договору (контракту), а саме: доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) від 07.06.2021 № 24 та б/н від 05.07.2018, від 26.03.2021, специфікація від 27.03.2018 № 24, № 5 від 07.07.2021, інвойс від 07.06.2021 № 2010088, які відповідно до п.п. 3.2, 5.3, є невід`ємними частинами контракту.

Крім того, щодо твердження відповідача про те, що позивач не надав, за наявності, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару документи, суд зазначає, що вказане митним органом порушення не знайшло свого підтвердження з огляду на таке.

Судом встановлено, що відповідно до п. 5.3 Контракту від 27.03.2018 № СН-UА-18/03/27 місце платежу - валютні реквізити продавця, що вказані в даному контракті чи доповненнях до нього (додаткових угодах, інвойсах, специфікаціях), які є невід`ємною частиною цього контракту.

Тобто, зазначеним пунктом Контракту передбачено, що платежі мають здійснюватись на валютні реквізити, вказані у договорі.

Крім цього, за п. 5.5 договору умови оплати - 100% оплата протягом 30 днів після отримання товару на склад.

Відтак, сам факт оплати не впливає на митну вартість товару, оскільки за умовами договору сторони можуть розрахуватись уже після розмитнення товару.

Разом із тим, вартість товару підтверджується наданими позивачем документами, отримання яких не заперечується митним органом, а саме: прайс-листом від 13.05.2021, пакувальним листом № 2010088 від 07.07.2021, рахунком-фактурою (інвойс) від 07.06.2021 № 2010088, згідно з якою загальна вартість товарів складає 16529,84 дол. США за 10 видів товарів.

Також суд відмічає, що відповідно до положень ст. 53 МК України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи.

Так як при митному оформлені у позивача не було митної декларації країни відправника та висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, то не надання вказаних документів не може бути підставою для здійснення коригування митної вартості.

Таким чином, посилання відповідача в підставах коригування митної вартості на те, що декларантом не подана митна декларація країни відправника та висновки про якісні та вартісні характеристики товарів є безпідставним.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справах № 804/16980/14, № 815/2013/15.

Отже, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Згідно зі ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За змістом ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Як встановлено судом, митний орган дійшов висновку про неможливість застосування першого методу митної вартості товару, зокрема: "неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

За результатами проведеної консультації митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України, на підставі інформації, наявної у митного органу - товар № 1 МД від 04.06.2021 № UA500020/2021/20172, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 10522 кг* 1,93 = 20307,46 Дол. США); товар № 2 МД від 21.07.2021 № UA500050/2021/200749, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 7592,2 кг* 1,93 = 14652,946 Дол. США); товар № З МД від 26.05.2021 № UA500080/2021/7107, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 873,8 кг*1,93 = 1686,434 Дол. США); товар №4 МД від 20.07.2021 № UA100160/2021/448007, а саме: 2,24 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 867,2 кг*2,24 = 1942,528 Дол. США); товар №5 МД від 22.07.2021 № UA500150/2021/201100, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1533,04 кг*1,93 =2958,7672 Дол. США); товар № 6 МД від 08.07.2021 № UA500490/2021/200506, а саме: 4,07 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1,3 кг*4,07 = 5,291 Дол. США); товар № 7 МД від 19.05.2021 № UA500110/2021/11234, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1,6 кг*1,93 = 3,088 Дол. США); товар № 8 МД від 18.06.2021 № UA500080/2021/8146, а саме: 2,51 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1,45 кг*2,51 = 3,6395 Дол.США); товар № 9 МД від 19.05.2021 № UA500050/2021/6269, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 280,8 кг*1,93 = 541,944 Дол. США); товар № 10 МД від 25.06.2021 № UA500020/2021/22911, а саме: 1,93 Дол. США/кг (числове значення митної вартості товару становить: 1807 кг*1,93 = 3487,51 Дол. США)".

Відповідач надав суду вказані декларації, на підставі, якої скоригував митну вартість товарів, з яких встановлено, що поставка здійснювалася на умовах - FOB.

Відтак, необґрунтованим та не вмотивованим є використання митним органом зазначених митних декларацій, оскільки, відповідно до них поставка товару здійснювалась за різними умовами: позивач поставив імпортований товар на умовах FOB, за правилами Інкотермс 2010, а митний орган надав декларацію з умовами поставки: CFR, CIF, СPT.

Таким чином, задекларовані товари у вищезазначених митних деклараціях різні за своїми характеристиками та властивостями, відтак, не можуть бути порівняні між собою у вартості.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Отже, позивачем для оформлення товарів за методом № 1 надано всі передбачені законодавством документи для підтвердження ціни товару, що імпортується, а митним органом безпідставно застосований резервний метод визначення митної вартості товару (метод № 2 ґ).

Правова позиція з даного питання викладена Вищим адміністративним судом України в ухвалі від 19.04.2017 у справі № К/800/37458/15 та в подальшому відображена в інших рішеннях з цього питання.

З урахуванням викладеного, рішення про коригування митної вартості не відповідає ознакам правомірності та обґрунтованості, а тому підлягає скасуванню, як наслідок позовні вимоги підлягають задоволенню.

Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст.74 КАС України).

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (ч. 1 ст. 90 КАС України).

Відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у недостовірності наданої інформації.

Позивач належними доказами підтвердив правомірність своїх вимог.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про протиправність рішення від 26.07.2021 № UA508040/2021/000170/2 про коригування митної вартості товарів та наявність підстав для його скасування, відтак задовольняє позовні вимоги у повному обсязі.

Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача судових витрат, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно положень ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч. 1 ст.134 КАС України).

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч. 2 ст.134 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ч. 4 ст. 134 КАС України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст.134 КАС України).

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС України).

Позивач не надав жодних доказів на підтвердження понесених судових витрат, як наслідок суд не має можливості встановити їх розмір.

За правилами ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 73-78, 90, 139, 242- 246, 250, 255, 262 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13) від 26.07.2021 № UA508040/2021/000170/2 про коригування митної вартості товарів.

Стягнути на користь приватного підприємства "А&S Мастер" (, 73000, м. Херсон, Кіндійське шосе, 30) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 3020 (три тисячі двадцять) грн 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Митниці в Херсонській області, Автономній Республіці Крим і м. Севастополі (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 108020200