Справа № 440/4371/21
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 р.Справа № 440/4371/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Кононенко З.О. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С

представник позивача Фесенко Ю.О.

представник відповідача Шимка М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеконференції у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 01.07.2021, головуючий суддя І інстанції: С.О. Удовіченко, м. Полтава, по справі № 440/4371/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РСМ ПЛЮС"

до Головного управління ДПС у Полтавській області , Державної податкової служби України

про визнання протиправним та скасування рішення , зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "РСМ ПЛЮС", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Полтавській області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №2464326/39903529 від 11.03.2021;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригувань ТОВ «РСМ ПЛЮС» № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 01.07.2021 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем, Головним управлінням ДПС у Полтавській області, подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі. Зазначив, що оскаржуване рішення є правомірним, оскільки в ході опрацювання копій первинних документів, поданих ТОВ «РСМ ПЛЮС» до розрахунку коригування № 13 від 24.02.2021, реєстрація якого була зупинена, на повернення частини авансового платежу за невідвантажене просо, встановлено, що надані платником платіжні доручення по підтвердженню взаєморозрахунків з контрагентом ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» складені з порушенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» та підпункту 2.14 пункту 2 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою НБУ № 22 від 21.01.2004, а саме відсутні обов`язкові реквізити банку, підпис відповідального виконавця та відбиток штампу банку. Таким чином, ГУ ДПС у Полтавській області діяв відповідно до приписів податкового законодавства, забезпечуючи виконання покладених на контролюючий орган функцій та повною мірою використовуючи надані законодавством права.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача, наполягаючи на законності та обгрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Представник відповідача, наполягаючи на порушенні судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позову відмовити, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, справа розглядається за відсутності сторони, яка не прибула.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, які прибули в судове засідання, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Товариство з обмеженою відповідальністю «РСМ ПЛЮС» () зареєстровано як юридична особа 21.07.2015, номер запису: 0014773 /т. 1 а.с. 19-22/.

Основний вид економічної діяльності: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

Між ТОВ «РСМ ПЛЮС» (постачальник) та ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» (покупець) укладений договір поставки № 28/12/20 від 28.12.2020 /т. 1 а.с. 48-49/ за умовами якого постачальник зобов`язується передати у встановлений договором термін товар у власність покупця, а покупець зобов`язується прийняти товар та оплатити його на умовах даного договору. Товаром, що поставляється за договором, є сільськогосподарська продукція, яка визначається сторонами у Специфікаціях, що є невід`ємними частинами договору. При тлумаченні умов даного договору, сторони застосовують Міжнародні правила тлумачення термінів Інкотермс (у редакції 2010 року), за винятком застережень прямо передбачених цим договором та з урахуванням особливостей, пов`язаних із внутрішньодержавним характером цього договору.

Згідно з Специфікацією № 2 від 12.01.2021 до Договору поставки № 28 від 28.12.2020 /т. 1 а.с. 50/ про поставку наступної партії товару, а саме: просо, українського походження врожаю 2020р. ДСТУ 5026-2008 у кількості 250,00 т на суму з ПДВ 24525002,00 грн. Розрахунок проводиться згідно домовленості в розмірі 10% попередньої оплати за товар, а решту згідно залізничної накладної за фактично завантажений товар.

ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» здійснено попередню оплату по даній Специфікації, що підтверджується платіжними дорученнями:

- № 2961 від 15.01.2021 на суму 242500,20 грн /т. 1 а.с. 51/;

- № 16 від 05.02.2021 на суму 29100,24 грн /т. 1 а.с. 52/;

- № 17 від 08.02.2021 на суму 300700,25 грн /т. 1 а.с. 53/;

- № 3019 від 12.02.2021 на суму 80025,07 грн /т. 1 а.с. 56/.

ТОВ «РСМ ПЛЮС» за правилом першої події складено та зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні:

- № 9 від 15.01.2021 на суму 242500,20 грн (в тому числі ПДВ 40416,70 грн) /т. 1 а.с. 57/;

- № 3 від 05.02.2021 на суму 291000,24 грн (в тому числі ПДВ 48500,04 грн) /т. 1 а.с. 139/;

- № 4 від 08.02.2021 на суму 300700,25 грн (в тому числі ПДВ 50116,71 грн) /т. 1 а.с. 141/;

- № 6 від 12.02.2021 на суму 80025,07 грн (в тому числі ПДВ 13337,51 грн) /т. 1 а.с. 143/.

Зазначені податкові накладні прийняті та зареєстровані в ЄДРПН без зауважень /т. 1 а.с. 58, 135, 140, 142/.

Листом директора ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» від 15.02.2021 № 15/02 /т. 1 а.с. 59/ у зв`язку з невиконанням умов договору поставки № 28/12/20 від 28.12.2020 (Специфікація № 2 від 12.01.2021) просило ТОВ «РСМ ПЛЮС» повернути суму попередньої оплати в розмірі 914225,76 грн.

Згідно з платіжним дорученням № 2481 від 24.02.2021 ТОВ «РСМ ПЛЮС» повернуто на рахунок ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» попередню оплату по договору № 28/12/20 від 28.12.2020, згідно листа № 15/02 від 15.02.2021 в сумі 242500,20 грн /т. 1 а.с. 60/.

На виконання вимог статті 192 Податкового кодексу України ТОВ «РСМ ПЛЮС» складено та направлено для реєстрації розрахунок коригування № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021 на суму 242500,20 (в тому числі ПДВ 40416,70 грн) /т. 1 а.с. 54/.

Однак, згідно з квитанцією від 26.02.2021 № розрахунок коригування № 13 від 24.02.2021 прийнято, реєстрація зупинена /т. 1 а.с. 55/. Зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 24.02.2021 № 13 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Сума компенсації вартості товару/послуги 1008, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

09.03.2021 ТОВ «РСМ ПЛЮС» складено повідомлення № 1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено та надано копії документів, що підтверджують реальність операцій /т. 1 а.с. 61/.

У письмовому поясненні ТОВ «РСМ ПЛЮС» зазначило, що на підставі Договору № 28/12/20 від 28.12.2020, за специфікацією № 2 від 12.01.2021 мало здійснити поставку проса (УКТЗЕД) на умовах FCA з 10% передоплатою до моменту відвантаження товару. ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» не зміг своєчасно організувати подачу транспортних засобів для відвантаження, що унеможливило виконання пункту 8 Специфікації 2 до Договору № 2812/20 від 28.12.2020.

Згідно з квитанцією № 1 від 09.03.2021 документ збережено на центральному рівні /т. 1 а.с. 62/, а відповідно до квитанції № 2 документ доставлено до районного рівня та прийнято /т. 1 а.с. 63/.

Рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних № 2464326/39903529 від 11.03.2021 відмовлено у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у зв`язку з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства /а.с. 160/. Зазначено, що надані платником платіжні доручення по підтвердженню взаєморозрахунків з контрагентом ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» складені з порушенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» та підпункту 2.14 пункту 2 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою НБУ № 22 від 21.01.2004, а саме відсутні обов`язкові реквізити банку: підпис відповідального виконавця та відбиток штампу банку.

Позивачем подано до Головного управління ДФС у Полтавській області скаргу від 18.03.2021 № 18.03.21_1 на Рішення комісії ДФС № 2464326/39903529 від 11.03.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування № 13 від 24.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних /т. 1 а.с. 94-98/.

Рішенням від 29.03.2021 № 14173/39903529/2 за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних без змін /т. 1 а.с. 144/.

Не погоджуючись із рішенням про відмову у реєстрації розрахунку коригування, позивач оскаржив його до суду.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що рішення № 2464326/39903529 від 11.03.2021 про відмову в реєстрації розрахунку коригувань № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних є протиправним.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно з п. 187.1 ст. 187 Податкового кодексу України (далі по тексту - ПК України) датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Пунктом 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

- постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

- отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

В силу п. 201.10 ст. 201 ПК України, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі за текстом ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі за текстом - Порядок №1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 (далі за текстом - Порядок №569).

Зокрема, п. 12 Порядку №1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Відповідно до п.п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання цієї норми Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 11 грудня 2019 року №1165, якою затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (надалі - Порядок №1165).

Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/ розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).

Відповідно до пункту 10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України 12.12.2019 №520 (далі по тексту - Порядок №520).

Відповідно до пунктів 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11 Порядку №520 прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Отже, виходячи зі змісту вказаних норм, рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку корегування приймається за результатами оцінки наданих підприємством документів.

Як свідчать матеріали справи підставою для зупинення реєстрації розрахунку коригування №13 від 24.02.2021 в ЄРПН стало те, що сума компенсації вартості товару/послуги 1008, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, перевищує величину залишку такого товару (різниця обсягу придбання постачальника та обсягу постачання отримувача такого товару/послуги), що відповідає пункту 5 Критеріїв ризиковості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Колегія суддів зазначає, що у квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідачем не надано належної мотивації та причин віднесення поданого позивачем розрахунку коригування до категорії ризиковості здійснення операцій. При цьому, в квитанції відсутній конкретний перелік документів, необхідних для прийняття контроллючим органом рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН.

Наведене унеможливлює визначення платником порядку своїх дій, які він має вчинити з метою прийняття контролюючим органом позитивного рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування у ЄРПН.

При цьому колегія суддів зазначає, що Порядок №1165 не передбачає можливості проведення контролюючим органом консультацій, листування з платником податку на етапі прийняття рішення про реєстрацію / відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН чи залучення платника податку до процесу прийняття цього рішення в інший спосіб. Тобто, у даному випадку платник податку фактично позбавлений можливості на участь у процесі прийняття суб`єктом владних повноважень відповідного рішення. Як наслідок, визначальне значення для дотримання законності цієї процедури і забезпечення прав платника податку під час її проведення має конкретизація контролюючим органом підстав для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН та зазначення у квитанції про зупинення чітких і зрозумілих вказівок такому платнику щодо того, які саме пояснення та копії документів має надати цей платник задля розгляду питання про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН.

У контексті вищенаведеного слід також зауважити, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічна правова позиція неодноразово висловлювалась Верховним Судом, зокрема, у постановах від 23.10.2018 у справі №822/1817/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18, від 18.06.2020 у справі №824/245/19-а.

У пункті 70 рішення від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Крім того, ЄСПЛ звертає увагу на те, що на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

В свою чергу, в Квитанції відсутній конкретний перелік копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН, що призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, а не будь-яких на власний розсуд.

Суд також вважає за необхідне зазначити, що факт зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (придбання товарів/послуг або отримання коштів), що підтверджується тільки первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна/розрахунок коригування.

Недивлячись на те, що контролюючим органом не визначено, які конкретно документи позивачу слід подати та/або пояснення для усунення сумнівів щодо задекларованих операцій, позивачем, свою чергу, було сформовано та подано відповідні пакети документів, а також пояснення.

Так на підтвердження реальності здійснення операцій ТОВ «РСМ ПЛЮС» надано:

- копію договору оренди № б/н від 01.10.2020 з ФОП ОСОБА_1 /т. 1 а.с. 24-27/;

- копію звіту по формі 20-ОПП (реєстраційний № ) /т. 1 а.с. 28/;

- копію Договору складського зберігання № 2812/20-1 від 28.12.2020 /т. 1 а.с.31-32/;

- копію Акту передачі-приймання товарно-матеріальних цінностей на зберігання від 04.01.2021/т. 1 а.с. 33/;

- копію Договору № К13/07/205 від 13.07.2020 /т. 1 а.с. 34-37/;

- копію акту прийому-передачі майна від 01.10.2020 /т. 1 а.с. 38/;

- копію Договору № К13/07/204 від 13.07.2020 /т. 1 а.с. 41-44/.;

- копію акту прийому-передачі майна від 01.01.2021 /т. 1 а.с. 39/;

- копію звіту по формі 20-ОПП /т. 1 а.с. 40/;

- копію Договору надання послуг Укрзалізниці № 12172/ПЗ-2018 від 05.02.2018 /т. 1 а.с. 87-93/;

- копію Інвентаризації товарів на складі № 2 від 26.02.2021 /т. 1 а.с. 45/;

- копію інвентаризаційного списку основних засобів /т. 1 а.с. 46-47/;

- копію Договору поставки № 28/12/20 від 28.12.2020 /т. 1 а.с. 48-48/;

- копію Специфікації № 2 від 12.01.2021 /т. 1 а.с. 50/;

- копію платіжного доручення № 2961 від 15.01.2021 /т. 1 а.с. 51/;

- копію платіжного доручення № 16 від 05.02.2021. /т. 1 а.с. 52/;

- копію платіжного доручення № 17 від 08.02.2021 /т. 1 а.с. 53/;

- копію платіжного доручення № 3019 від 12.02.2021 /т. 1 а.с. 56/;

- копію Договору № 09/02/21-1 від 09.01.2021 між ТОВ «РСМ ПЛЮС» та СК «ДРУЖБА» /т. 1 а.с. 128-130/;

- копію платіжного доручення № 2401 від 12.02.2021 /т. 1 а.с. 131/;

- копію Договору № 04/02/21-1 від 04.02.2021 між ТОВ «РСМ ПЛЮС» та «Діола-Д» /т. 1 а.с. 132-134/;

- копію платіжного доручення № 2353 від 05.02.2021 /т. 1 а.с. 146/;

- копію платіжного доручення № 2367 від 08.02.2021 /т. 1 а.с. 145/;

- копію листа на повернення коштів № 15/02 від 15.02.2021 /т. 1 а.с. 59/;

- копію платіжного доручення № 2481 від 24.02.2021 /т. 1 а.с. 60/.

Приймаючи оскаржуване рішення, Комісія ГУ ДПС у Полтавській області в якості підстави для відмови в реєстрації розрахунків коригування № 13 від 24.02.2021 зазначила обставини з наданням платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства /т. 1 а.с. 160/. Зазначено, що надані платником платіжні доручення по підтвердженню взаєморозрахунків з контрагентом ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» складені з порушенням статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність» та підпункту 2.14 пункту 2 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою НБУ № 22 від 21.01.2004, а саме відсутні обов`язкові реквізити банку: підпис відповідального виконавця та відбиток штампу банку.

Відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій товариства є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій.

Первинні документи складаються під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкуванню оброблення даних на підставі первинних документів складаються зведені облікові документи товариства.

Колегія суддів зазначає, що надані позивачем до суду первинні бухгалтерські документи підтверджують вчинення господарських операцій позивачем, та настання обставин, з якими закон пов`язує виникнення податкових зобов`язань.

Стосовно відсутності на платіжних дорученнях підпису відповідального виконавця та відбитку штампу банку суд зазначає наступне.

Відповідно до абзацу 1 підпункту 2.14 пункту 2 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої Постановою НБУ № 22 від 21.01.2004 банк платника на всіх примірниках прийнятих розрахункових документів і на реєстрах обов`язково заповнює реквізити "Дата надходження" і "Дата виконання", а банк стягувача - "Дата надходження в банк стягувача" (якщо ці реквізити передбачені формою документа), засвідчуючи їх підписом відповідального виконавця та відбитком штампа банку. На документах, прийнятих банком після закінчення операційного часу, крім того, ставиться штамп "Вечірня".

У позивача наявні платіжні доручення з відбитком штампу банку та підписом відповідального виконавця, копії яких долучені матеріалів справи /т. 1 а.с. 51, 52, 53, 56, 60/, якими підтверджуються взаєморозрахунки з ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД».

Крім того, суд зазначає, що факт повернення ТОВ «РСМ ПЛЮС» попередньої оплати до Договору № 28/12/20 від 28.12.2020 (Специфікація № 2 від 12.01.2021) на рахунки ТОВ «ДІЛЕКС ТРЕЙД» суму в розмірі 242500,20 грн підтверджується банківською випискою по рахунку ТОВ «РСМ ПЛЮС» /т. 1 а.с. 233/.

Судова колегія звертає увагу на те, що у квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування відповідачем не зазначено про ці недоліки первинних документів, у зв`язку із чим позивач не міг знати, яких саме документів не вистачало для прийняття рішення про реєстрацію спірного розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, з матеріалів справи встановлено, що позивачем на підтвердження реальності господарської операції з контрагентом подавались до контролюючого органу пояснення з відповідними первинними документами щодо наявності підстав реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної, що підтверджено повідомленням щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрація якого зупинена, та письмовими поясненнями.

В свою чергу контролюючим органом було прийнято рішення № 2464326/39903529 від 11.03.2021 про відмову в реєстрації розрахунку коригувань № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постановах від 04.12.2018 у справі № 821/1173/17, від 02.07.2019 у справі № 140/2160/18.

За вищевикладених обставин, колегія суддів вважає, що контролюючий орган безпідставно застосував до позивача процедуру зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, передбачену Порядком №1165, за відсутності об`єктивних ознак неможливості здійснення позивачем операцій з надання послуг ймовірності уникнення виконання свого податкового обов`язку. Зупинивши реєстрацію розрахунку коригування, контролюючий орган не довів відповідність відображеної у ньому господарської операції критеріям ризиковості здійснення операцій, та не вказав на необхідний перелік документів достатніх для прийняття рішення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які позивач мав надати на пропозицію контролюючого органу. Посилання відповідача на недоліки у первинних документах, як підставу відмови у його реєстрації, є безпідставним, оскільки позивачу не було повідомлено про конкретні документи, які він мав надати для розгляду питання прийняття комісією рішення про реєстрацію розрахунку коригування в ЄРПН.

Відтак, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що ГУ ДПС у Полтавській області у ході судового розгляду справи не доведено наявності достатніх підстав для зупинення та відмови у реєстрації розрахунку коригувань № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021, складеної ТОВ «РСМ ПЛЮС», у ЄРПН.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку про протиправність спірного рішення № 2464326/39903529 від 11.03.2021 про відмову в реєстрації розрахунку коригувань № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з п. 20 Порядку № 1246, у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, нормами Податкового кодексу України та Постанови № 1246 чітко визначено настання такої події, як набрання законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (надалі за текстом - ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України N 475/97-ВР від 17.07.97; Конвенція набула чинності для України 11.09.97.

За приписами ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" N 3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 13.01.2011 (остаточне) по справі "ЧУЙКІНА ПРОТИ УКРАЇНИ" (CASE OF CHUYKINA v. UKRAINE) (Заява N 28924/04) констатував: " 50. Суд нагадує, що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює "право на суд", в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. theUnitedKingdom), пп. 28 - 36, Series A N 18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними.

Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати "вирішення" спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні.

Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах "Мултіплекс проти Хорватії" (Multiplex v. Croatia), заява N 58112/00, п. 45, від 10 липня 2003 року, та "Кутіч проти Хорватії" (Kutic v. Croatia), заява N 48778/99, п. 25, ECHR 2002-II)".

У пункті 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. theUnitedKingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати заявникові такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист. Крім того, суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за статтею 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Засіб захисту, повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п.75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява №38722/02)).

Отже, "ефективний засіб правового захисту" у розумінні статті 13 Конвенції повинен забезпечити поновлення порушеного права і одержання особою бажаного результату; винесення рішень, які не призводять безпосередньо до змін в обсязі прав та забезпечення їх примусової реалізації, не відповідає розглядуваній міжнародній нормі.

Також суд керується приписами ч. 4 ст. 245 КАС України, за змістом якої у разі визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

З урахуванням вище викладеного суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що належним способом відновлення порушеного права позивача, а також із метою усунення порушень, допущених відповідачем у спірних правовідносинах, є саме зобов`язання ДПС України зареєструвати розрахунок коригувань № 13 від 24.02.2021 до податкової накладної № 9 від 15.01.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 01.07.2021 року по справі № 440/4371/21 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 01.07.2021 по справі № 440/4371/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді О.М. Мінаєва З.О. Кононенко
Повний текст постанови складено 11.10.2021 року