Справа № 640/16167/21
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-10-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

08 жовтня 2021 року м. Київ № 640/16167/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії,

установив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної податкової служби України, в якій представник просить:

визнати протиправними дії Державної податкової служби України щодо зупинення реєстрації податкової накладної № 12 від 10.06.2019 (загальна сума коштів - 87 667, 75 грн., у т.ч. ПДВ 14 611,29 грн);

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну позивача № 12 від 10.06.2019 (загальна сума коштів - 87 667,75 грн, у т.ч. ПДВ 14 611,29 грн).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.06.2021 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1"залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду: позовної заяви (з примірниками для інших учасників справи) із зазначенням у ній відповідного Головного управління ДПС, яким зупинено реєстрацію податкової накладної № 12 від 10.06.2019; заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та надання суду доказів поважності причин його пропуску.

29.06.2021 представником позивача на виконання вимог ухвали суду від 14.06.2021 подано заяву про усунення недоліків разом із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду та надання суду доказів поважності причин його пропуску.

В свою чергу суд, розглянувши викладені ТОВ "Перспектива-1" обставини щодо строку звернення до суду, виходить з того, що згідно частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до абзацу першого частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частина четверта цієї статті визначає, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Наведені норми встановлюють загальний строк звернення до адміністративного суду у публічно-правових спорах, водночас, передбачаючи можливість встановлення строків звернення до адміністративного суду іншими законами.

Спеціальними нормами, якими встановлені окремий порядок захисту порушених прав платників податків, в тому числі і в судовому порядку, є норми Податкового кодексу України.

Так, відповідно до пункту 56.1 статті 56 Податкового кодексу України (ПК України) рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Абзацами першим-третім пункту 56.18 зазначеної статті визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Згідно з пунктом 58.19 статті 58 ПК у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Застосування норм пунктів 56.18, 56.19 статті 56, пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України в системному зв`язку дає підстави для висновку, що нормою пункту 56.18 встановлено спеціальний строк на оскарження платником податків податкових повідомлень-рішень та інших рішень про нарахування грошових зобов`язань.

В постанові від 24.04.2020 у справі № 520/6895/19 Верховний Суд, застосовуючи наведені норми, зробив висновок, що законодавець в абзаці першому пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України під висловом «або інше рішення контролюючого органу» розумів саме рішення контролюючого органу, яке безпосередньо впливає на розмір грошового (податкового) зобов`язання платника податків.

Отже, Податковий кодекс України не встановлює спеціального строку звернення до суду з позовом про оскарження рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, а відтак, до позовів платників податків про визнання протиправними рішень контролюючого органу про відмову в реєстрації податкових накладних застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, а не Податковим кодексом України.

Саме такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду, від 11.10.2019 у справі №640/20468/18, а також у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.11.2019 № 1.380.2019.006517.

Таким чином, рішення податкових органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) шестимісячний строк з дня вручення платнику податків відповідного рішення за умови, якщо він не скористався досудовим порядком вирішення спору;

б) тримісячний строк з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

в) шестимісячний строк з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України.

З долучених до позовної заяви матеріалів вбачається, що реєстрація податкової накладної від 10.06.2019 № 12 зупинена 25.06.2019, проте з позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" звернулося до адміністративного суду 09.06.2021, тобто, з пропуском шестимісячного строку звернення до суду. При цьому і вимоги позивачем заявлені про визнання дій, а не рішень Державної податкової служби України протиправними.

Жодних причин пропуску такого строку Товариством з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" не вказано, а посилання за застосування в такому випадку 1095 днів згідно зі ст. 102 ПК України, суперечність між собою норм одного і того ж нормативно-правового акту, наявність неоднозначного (множинного) трактування прав, необхідність прийняття рішення на користь платника податків, застосування листа Вищого адміністративного суду України від 10.02.2011 №203/11/13-11 та практики Європейського суду з прав людини, за встановлених судом обставин є помилковим.

Що стосується посилань на позицію й практику Європейського суду з прав людини, який зазначає, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку із пропуском строку звернення, повинно застосовуватись із певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму (рішення у справі «Ільхан проти Туреччини» від 27.06.2000), воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звернути увагу на обставини справи, то суд погоджується з позицією Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" щодо їх застосування при вирішенні питання щодо причин пропуску строку звернення до суду.

Однак звертає увагу позивача, що без вказівки на обставини, які позбавили особу можливості своєчасно звернутися до суду, неможливим є вирішення питання про поважність причин, неможливим є застосування гнучкості чи будь-яких інших критеріїв, які б дозволили суду забезпечити особі доступ до правосуддя.

Тобто, суд не може підміняти законодавця вирішуючи який саме строк підлягає застосуванню до конкретного позову. Навпаки, застосовуючи встановлений строк суд повноважний спростити його формалізм.

Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, право особи на звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів передбачено конкретно визначеним строком. Це, насамперед, викликано специфікою спорів, що розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" ні в позовній заяві, ні в заяві на усунення її недоліків не вказало причин пропуску вказаного судом строку, що, відповідно, позбавляє і суд можливості надати оцінку поважності причин його пропуску, адже лише наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на оскарження дій Комісії ДФС України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації в судовому порядку у строк, встановлений КАС України, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення до суду з поважних причин.

Посилання на інший порядок застосування строків, такою причиною, на думку суду, не є.

У заяві про поновлення строків звернення до суду, позивач зазначив на те, що питання визначення строків для звернення до суду із позовом про визнання протиправним та скасування рішень про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні є неоднозначним, про що, на думку позивача, свідчать різні правові позиції Верховного Суду викладені у постановах від 18.06.2018 по справі №805/1146/17-а, 17.07.2019 у справі №640/46/19, по справі №813/4921/17 від 14.02.2019.

Однак, суд критично ставиться до посилань позивача на наявність неоднозначної правової позиції щодо строків оскарження відповідних рішень та визнає вказані пояснення не достатніми для обґрунтування наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду, з огляду на існування підходу щодо застосування норм процесуального права у подібних правовідносинах наведеного у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11.10.2019 у справі №640/20468/18.

Інших доводів у своєму клопотанні про поновлення строку позивачем не зазначено.

Відповідно до частин першої, другої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За приписами пункту 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Перспектива-1" до Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 цього Кодексу.

Суддя О.М. Чудак