Справа № 600/1015/20-а
Суддя: Сушко О.О.
Дата ухвалення: 2021-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 600/1015/20-а
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Григораш Віталій Олександрович
Суддя-доповідач - Сушко О.О.
28 вересня 2021 року

м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Сушка О.О.
суддів: Мацького Є.М. Залімського І. Г. ,
за участю:
секретаря судового засідання: Бень Я.О.,
позивача: ОСОБА_1
представника позивача: Крамар І.І.

представника відповідача: Ігната М.І.

третіх осіб: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Чернівецької міської ради на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чернівецької міської ради, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 та третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_5 та військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправним рішення,
В С Т А Н О В И В :
позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення Чернівецької міської ради 70 сесії VII скликання №1760 від 20.06.2019 року "Про перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 ".
Відповідно до рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.
Представник відповідача в судовому засіданні просив задовольнити апеляційну скаргу.
Позивач та її представник,а також треті особи в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні апеляційної скарги.
Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що позивач з 12.07.2016 року зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 ).
Встановлено, що 14.11.2018 року командир 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України звернувся до секретаря Чернівецької міської ради із листом від 12.11.2018 року №296/18, в якому просив посприяти у вирішенні питання щодо перейменування АДРЕСА_2 , котрий проходив службу в 2 стрілецькій роті м. Чернівці, яка дислокується по вул. Горіхівська 19 - командиром підрозділу. ОСОБА_7 , керуючи діями підпорядкованого йому особового складу під час ворожого і артилерійського обстрілу героїчно загинув у с. Кримське Луганської області, виконуючи службові обов`язки в зоні проведення АТО щодо захисту Державного суверенітету та територіальної цілісності України. ОСОБА_8 було занесено навічно у поіменний список військової частини.
На засіданні топонімічної комісії, оформленому протоколом від 12.12.2018 року, комісія розглянула звернення командира 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України щодо перейменування АДРЕСА_2 , який загинув в зоні проведення АТО та рекомендувала вулицю Оршівську перейменувати на вулицю ОСОБА_8 .
27.12.2018 року дружина загиблого ОСОБА_8 подала секретарю Чернівецької міської ради заяву, в якій вказувала, що погоджується на перейменування АДРЕСА_1 .
28.12.2018 року відповідачем розміщено на своєму офіційному веб-порталі (http://chernivtsy.eu/portal/84/ogoloshennya-pro-gromadske-obgovorennya-z-pytannya-рerejmenuvannya-vulytsi-orshivskoyi-na-vulytsyu-lejtenanta-viktora-redkyna-123192.html) оголошення про громадське обговорення з питання перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта Віктора Редькина з наступним текстом: "Чернівецька міська рада пропонує мешканцям міста долучитися до громадського обговорення з питання перейменування вулиці Оршівської на вулицю Віктора Редькина. Громадське обговорення відбувається відповідно до Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях, затвердженого рішенням міської ради від 29.08.2013 року №950 "Про затвердження Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях та визнання такими, що втратили чинність, рішень виконавчого комітету міської ради з цього питання" та пропозицій міської топонімічної комісії від 12 грудня 2018 року. Пропозиції (зауваження) подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у термін до 28 січня 2019 року включно. Анонімні пропозиції (зауваження) не розглядаються. Пропозиції (зауваження) слід надсилати на електронну адресу Чернівецької міської ради або у письмовій формі на адресу: м. Чернівці, 58002, Центральна площа, 1. Біографічна довідка ОСОБА_8 ".
Рішенням Чернівецької міської ради від 20.06.2019 року №1760 "Про перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта Редькина Віктора" відповідно до статті 37 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", розглянувши звернення командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України та рекомендації міської топонімічної комісії, вирішено перейменувати вулицю Оршівську на вулицю лейтенанта Редькина Віктора, який загинув в селі Кримське Новоайдарського району, захищаючи державний суверенітет та територіальну цілісність України.
13.09.2019 року мешканці вул. Оршівської у м. Чернівцях звернулись до секретаря Чернівецької міської ради із заявою в якій просили повернути вулиці ОСОБА_9 попередню назву - Оршівська.
06.11.2019 року ініціативна група в особі ОСОБА_1 , звернулась до Чернівецького міського голови із повідомленням та підписними листами членів територіальної громади міста Чернівці щодо винесення місцевої ініціативи на розгляд Чернівецької міської ради "Про внесення змін до рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 20.06.2019 року №1760 щодо перейменування вулиці Оршівської".
Розглянувши повідомлення про внесення місцевої ініціативи з приводу внесення змін до рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 20.06.2019 року №1760 щодо перейменування вулиці Оршівської, відповідач листом №01/02-05/525 від 04.03.2020 року повідомив позивача, що проект рішення "Про внесення змін до рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 20.06.2019 року №1760 щодо перейменування вулиці Оршівської" розглядався на сесії міської ради, однак рішення з цього питання прийнято не було.
Суд першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для задоволення адміністративного позову.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Так, статтею 25 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Пунктом 41 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах порядку, визначених цим та іншими законами.
В силу статті 37 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: 1) підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту; 2) підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку межах повноважень, визначених законом.
Тобто, на виконання вказаних норм Закону було прийнято рішення Чернівецької міської ради 70 сесії VII скликання №1760 від 20.06.2019 року "Про перейменування вулиці Оршівську на вулицю лейтенанта Редькина Віктора" і зміст спірних правовідносин полягає у перевірці судом правомірності цього рішення, в тому числі і дотримання процедури його прийняття.
За змістом п. 1 ч. 1 Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" від 24.05.2012 року № 4865-VI (далі - Закон України № 4865-VI) імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій можуть присвоюватися, зокрема, юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, а також об`єктам права власності, зазначеним у частині третій цієї статті.
У цьому Законі під об`єктами права власності також розуміються сквери, бульвари, вулиці, провулки, узвози, проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости (п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України № 4865-VI ).
Таким чином, вулиця у розумінні Закону України № 4865-VI є об`єктом права власності, якому присвоюється ім`я фізичної особи з урахуванням вимог цього Закону.
У відповідності до ч. 1 ст. 3 Закону України № 4865-VI імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які: 1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України; 2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини; 3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя.
За приписами ч. 5 ст. 3 Закону України № 4865-VI імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.
Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно статті 5 Закону України № 4865-VI питання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій порушується суб`єктами, зазначеними у статті 7 цього Закону, шляхом підготовки ними подання про присвоєння імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій.
В силу статті 6 Закону України № 4865-VI, подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події - письмовий документ, що містить пропозицію про присвоєння конкретно визначеній юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та вноситься на розгляд суб`єктів, уповноважених присвоювати імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій.
Статтею 8 Закону України № 4865-VI визначено суб`єктів, які присвоюють юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, зокрема міські ради - вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.
Згідно ч. 2 ст. 11 Закону України № 4865-VI зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.
Механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій), встановлено Порядком, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 (далі - Порядок № 989).
Дія цього Порядку поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону України № 4865-VI (далі організатори обговорення).
Відповідно до п. 2 Порядку № 989 громадське обговорення проводиться з метою залучення представників громадськості до розгляду пропозицій щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та врахування їх думки під час прийняття відповідного рішення.
Участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.
Організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація), виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей (п. 3 Порядку № 989).
За змістом п. 4 Порядку № 989 громадське обговорення передбачає:
1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;
2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);
3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.
За приписами п. 5 Порядку № 989 рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.
Строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.
Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення органами державної влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті.
Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення іншими суб`єктами оприлюднюється ними на власному офіційному веб-сайті або в інший прийнятний спосіб.
Пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення (п. 6 Порядку № 989).
У відповідності до п. 9 Порядку № 989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.
З викладеного вбачається, що зміна імені фізичної особи, присвоєного об`єкту права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення, порядок якого встановлено постановою Кабінету Міністрів України № 989.
Отже, законодавцем чітко визначено порядок присвоєння (перейменування) назв вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту, а також підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку межах повноважень, визначених законом.
Разом з тим, відповідно до статей 3, 9 і статті 37 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", постанови Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 року № 989 "Про затвердження Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" та Положення про міську топономічну комісію, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради ІV скликання від 27.06.2002 року №37, Чернівецькою міською радою рішенням від 29.08.2013 року №950 (а.с. 143-149), затверджено Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях (далі - Положення №950) (а.с. 137-140).
Вказане Положення №950 визначає засади прийняття міською радою та її виконавчим комітетом відповідних рішень щодо найменування (перейменування) вулиць провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях, отже є обов`язковим до врахування Чернівецькою міською радою при прийнятті відповідних рішень.
В свою чергу, Розділом V Положення №950 встановлено Порядок проведення громадського обговорення щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок у разі присвоєння імені (псевдоніму) фізичної особи, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій в м. Чернівцях.
Пунктом 1 Розділу V Положення №950 встановлено, що громадське обговорення проводиться з метою залучення мешканців міста до розгляду пропозиції щодо найменування (перейменування) вулиць, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок м. Чернівцях.
Згідно пункту 2 Розділу V Положення №950 рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності iмен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій", і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.
Відповідно до пункту 3 Розділу V Положення №950 організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати), виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.
Підпунктом 3.1. пункту 3 Розділу V Положення №950 встановлено, що у разі перейменування вулиць, провулків, проспектів громадське обговорення обов`язково має відбуватись за участі мешканців вулиць, провулків, проспектів, які пропонуються до перейменування.
Пунктом 4 Розділу V Положення №950 передбачено, що участь у громадському обговоренні можуть брати фізичні та юридичні особи, а також громадські об`єднання, що не є юридичними особами.
Пунктом 5 Розділу V Положення №950 встановлено, що громадське обговорення передбачає:
5.1. Оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення на офіційному веб-порталі Чернівецької міської ради та у місцевих засобах масової інформації, що містить відомості про:
5.1.1. Найменування організатора громадського обговорення.
5.1.2. Найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події.
5.1.3. Ім`я та біографічну, історичну довідку фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції.
5.1.4. Суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події.
5.1.5. Строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників.
5.1.6. Поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень).
5.1.7. Місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення.
5.1.8. Прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення.
5.1.9. Строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення.
5.2. Опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень).
5.3. Узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.
Пунктом 6 Розділу V Положення №950 встановлено, що строк проведення громадського обговорення обчислюється з дня оприлюднення відповідного інформаційного повідомлення і повинен становити не менш як два місяці.
Згідно пункту 7 Розділу V Положення №950 пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою з зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як впродовж 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.
Пропозиції (зауваження) реєструються організатором громадського обговорення. Юридичні особи подають пропозиції (зауваження) у письмовій чи електронній формі із зазначенням їх найменування та місцезнаходження. Анонiмнi пропозиції (зауваження) не реєструються і не розглядаються.
Пунктом 8 Розділу V Положення №950 встановлено, що в ході проведення громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення організатором ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).
За правилами пункту 9 Розділу V Положення №950 організатор громадського обговорення впродовж 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.
Пропозиції (зауваження), отримані в ході проведення громадського обговорення, оприлюднюються у спосіб, за допомогою якого було оприлюднене iнформацiйне повідомлення про проведення громадського обговорення (пункт 10 Розділу V Положення №950).
Слід відзначити, що Розділом V Положення №950 Чернівецькою міською радою детально визначено порядок проведення громадського обговорення, обов`язковість проведення якого передбачена Законом України № 4865-VI та постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 при прийнятті оскаржуваного рішення.
Як встановлено судом, розгляд питання про перейменування вулиці можливий лише після проведення громадського обговорення, порядок проведення якого чітко визначений Порядком №989 та Положенням №950.
Досліджуючи питання дотримання відповідачем наведеної процедури присвоєння імені фізичної особи вулиці Оршівській у м. Чернівцях, встановлено наступне.
28.12.2018 року відповідачем на своєму офіційному веб-порталі (http://chernivtsy.eu/portal/84/ogoloshennya-pro-gromadske-obgovorennya-z-pytannya-perejmenuvannya-vulytsi-orshivskoyi-na-vulytsyu-lejtenanta-viktora-redkyna-123192.html), розміщено оголошення про громадське обговорення з питання перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта Віктора Редькина з наступним текстом: "Чернівецька міська рада пропонує мешканцям міста долучитися до громадського обговорення з питання перейменування вулиці Оршівської на вулицю Віктора Редькина. Громадське обговорення відбувається відповідно до Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях, затвердженого рішенням міської ради від 29.08.2013 року №950 "Про затвердження Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях та визнання такими, що втратили чинність, рішень виконавчого комітету міської ради з цього питання" та пропозицій міської топонімічної комісії від 12 грудня 2018 року. Пропозиції (зауваження) подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у термін до 28 січня 2019 року включно. Анонімні пропозиції (зауваження) не розглядаються. Пропозиції (зауваження) слід надсилати на електронну адресу Чернівецької міської ради або у письмовій формі на адресу: м. Чернівці, 58002, Центральна площа,1".
Разом з оголошенням про громадське обговорення з питання перейменування вулиці Оршівської відповідачем було розміщено біографічну довідку ОСОБА_7 .
Досліджуючи вказане оголошення про громадське обговорення з питання перейменування вулиці встановлено, що відповідачем не дотримано вимоги п. 4 Порядку № 989 та п. 5.1.5. розділу V Положення №950, а саме: не зазначено cтрок, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників.
Також, оголошення про громадське обговорення з питання перейменування вулиці у відповідності до п.4 Порядку № 989 та п.5.1.9. розділу V Положення №950 не містить конкретного строку і способу оприлюднення результатів громадського обговорення.
З огляду на встановлені обставини, повідомлення про громадське обговорення не відповідає вимогам чинного законодавства щодо проведення громадських обговорень та не може вважатися належним повідомленням про проведення громадських обговорень щодо перейменування в м. Чернівцях вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта Віктора Редькина.
Наслідком відсутності в оголошенні про громадське обговорення з питання перейменування вулиці інформації про cтрок, місце та час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників, стала неможливість дотримання пунктів 8 та 9 розділу V Положення №950, відповідно до яких у ході проведення громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення організатором ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).
Протокол проведення громадських слухань відповідачем суду не надано, оскільки, як пояснив представник відповідача, такий протокол не вівся.
Так само, відсутність в оголошенні про громадське обговорення з питання перейменування вулиці інформації про cтрок, місце та час проведення заходів з громадського обговорення унеможливило заінтересованим мешканцям міста, в тому числі мешканцям вулиці, яка пропонувалась до перейменування, бути безпосередньо присутніми на громадських слуханнях, висловлювати свої пропозиції, зауваження чи міркування.
При цьому, як встановлено судом, у порушення п. 9 Порядку № 989 та пункту 9 Розділу V Положення №950 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) не підготував звіт, у якому мало зазначатись найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.
Як зазначив в ході судового розгляду представник відповідача, у відповідності до п. 9 Порядку № 989 та пункту 9 Розділу V Положення №950 звіт не готувався, в зв`язку з відсутністю пропозицій (зауважень) від мешканців м. Чернівці.
Разом з тим, в силу положень порядку Порядку № 989 та Розділу V Положення №950 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) у відповідності до Порядку № 989 та Розділу V Положення №950 зобов`язаний скласти такий звіт, незалежно від наявності чи відсутності пропозицій (зауважень) від учасників громадського обговорення.
Поряд з цим, відповідачем не надано суду рішення організатора громадського обговорення про проведення громадського обговорення з питання, що виноситься на громадське обговорення, яким мало б бути визначено строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб, як це передбачено п. 5 Порядку № 989.
Вказаний факт, в сукупності з відсутністю звіту щодо пропозицій (зауважень) чи їх відсутності, який готується протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) та відсутністю протоколу громадського обговорення, який ведеться в рамках громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів чи зустрічей з громадськістю та даних про зареєстровану кількість учасників, дає достатні підставити вважати про наявність істотного порушення, що може вплинути на результат самого рішення.
Стосовно пункту 6 Порядку № 989 та щодо дотримання встановлених строків подання пропозицій (зауважень) учасників громадського обговорення, то судом встановлено, що повідомлення про проведення громадських обговорень було оприлюднене 28 грудня 2018 року на сайті Чернівецької міської ради, з огляду на те, що Порядком № 989 на подання пропозицій встановлено 30 днів, тобто до 28 січня 2019 року, то відповідачем було дотримано строк на отримання пропозицій чи зауважень від учасників громадського обговорення.
Фактично у спірних правовідносинах відповідачем дотримано п. 6 Порядку № 989, відповідно до якого, пропозиції (зауваження) учасників громадського обговорення подаються у письмовій чи усній формі, надсилаються електронною поштою із зазначенням прізвища, імені, по батькові та адреси особи, яка їх подає, у строк, передбачений в інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення, але не менш як протягом 30 днів з дати опублікування повідомлення про його проведення.
Водночас, порушуючи вимоги Порядку № 989 та Положення №950 Чернівецька міська рада не вжила належних заходів до залучення до громадського обговорення вказаного питання якомога більшої кількості заінтересованих осіб та не використала в повній мірі власні організаційні можливості, а отже, як наслідок, не забезпечила можливість реалізації мешканцями територіальної громади їх права на вирішення питань місцевого значення, що гарантоване їм статтею 140 Конституції України.
Порушення правової процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultra vires action - invalid act). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру вони можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини, скасування акту адміністративного органу з одних лише формальних мотивів не буде забезпечувати дотримання балансу принципу правової стабільності та справедливості.
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Однак, слід наголосити, що правова процедура прийняття рішення органом місцевого самоврядування має певні особливості, оскільки таке рішення стосується, насамперед, мешканців відповідної територіальної громади та повинно бути ними схвалено, в даному випадку, шляхом проведення громадських обговорень. Вказаний етап процедури прийняття рішення є обов`язковим, а його не дотримання свідчить про наявність істотного порушення, що може вплинути на результат самого рішення.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 27.08.2020 року № 540/427/19, яка в силу приписів ч.5 ст. 242 КАС України суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.
Слід зазначити, що за встановлених у справі обставин, оспорюване рішення суб`єкта владних повноважень містить низку суттєвих процедурних порушень, що свідчить про те, що воно не відповідає критеріям правомірності, які вимагаються до рішень суб`єктів владних повноважень та визначені частиною другою статті 2 КАС України.
Відтак, відповідачем було порушено порядок проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду ініціатив про перейменування вулиць, що має наслідком визнання протиправним та скасування прийнятого за результатами розгляду такої ініціативи рішення Чернівецької міської ради 70 сесії VII скликання №1760 від 20.06.2019 року про перейменування вулиці Оршівську на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 .
В силу частини десятої статті 59 Закону №280/97-ВР акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.
За таких обставин, а також виходячи з положень статтей 19, 140 Конституції України, слід констатувати протиправність дій відповідача, які полягали в прийнятті спірного рішення без дотриманням вимог Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 та вимог Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях, затвердженого Рішенням Чернівецької міської ради VI скликання від 29.08.2013 року №950 зі змінами.
У зв`язку з викладеним, є обґрунтованими позовні вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Чернівецької міської ради 70 сесії VII скликання №1760 від 20.06.2019 року про перейменування вулиці Оршівську на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 .
При цьому слід зазначити, що відповідач не позбавлений права, з суворим дотриманням положень Закону України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій" від 24.05.2012 року № 4865-VI, Порядку проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2012 року № 989 та Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях, затвердженого Рішенням Чернівецької міської ради VI скликання від 29.08.2013 року №950 зі змінами, розглянути порушене питання перейменування вулиці та увіковічнити памя`ть ОСОБА_8 .
Доводи відповідача про те, що позивач не довів суду, яким чином оскаржуване рішення порушує його суб`єктивні права та інтереси, є безпідставними.
Спірне рішення є нормативно-правовим актом - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.
Згідно ч.2 ст. 262 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.
Так, сторонами не оспорюється, що позивач, є не лише мешканцем територіальної громади м. Чернівців, а й з 12.07.2016 року її зареєстроване місце проживання АДРЕСА_1 , отже перейменування вулиці Оршівська на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 безпосередньо впливає на її права, свободи, інтереси. Крім того, як зазначалось вище, підпунктом 3.1. пункту 3 Розділу V Положення №950 встановлено, що у разі перейменування вулиць громадське обговорення обов`язково має відбуватись за участі мешканців вулиць, провулків, проспектів, які пропонуються до перейменування.
Також встановлено, що 13.09.2019 року 46 мешканців АДРЕСА_1 ), в тому числі ОСОБА_1 та треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, звертались до секретаря Чернівецької міської ради із заявою в якій просили повернути вулиці лейтенанта ОСОБА_6 попередню назву Оршівська.
06.11.2019 року ініціативна група, в особі ОСОБА_1 , звернулась до Чернівецького міського голови із повідомленням та з 11 підписним листами членів територіальної громади міста Чернівці, які є мешканцями перейменованої вулиці Оршівської (64 підписи), щодо винесення місцевої ініціативи на розгляд Чернівецької міської ради "Про внесення змін до рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 20.06.2019 року №1760 щодо перейменування вулиці Оршівської".
Розглянувши повідомлення про внесення місцевої ініціативи з приводу внесення змін до рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 20.06.2019 року №1760 щодо перейменування вулиці Оршівської, відповідач листом №01/02-05/525 від 04.03.2020 року повідомив позивача, що проект рішення "Про внесення змін до рішення Чернівецької міської ради VII скликання від 20.06.2019 року №1760 щодо перейменування вулиці Оршівської", розглядався на сесії міської ради, однак рішення з цього питання прийнято не було.
Вказані обставини свідчать про те, що з часу прийняття оскарженого рішення Чернівецької міської ради 70 сесії VII скликання №1760 від 20.06.2019 року "Про перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 " позивачем вживались заходи що розгляду спірного питання про перейменування вулиці Оршівської.
За таки обставин позивач правомірно скористався своїм конституційним правом на судовий захист.
Що стосується доводів позивача про те, що при перейменуванні вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 відповідачем було допущено порушення п. 4.5 Порядку ведення словників Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, затвердженого Наказом Міністерства юстиції №1014/5 від 06.07.2012 року, в якому зазначено, що для внесення відомостей про вулицю, яка складається із звання та прізвища, спочатку зазначається прізвище, а потім звання, (наприклад: Доватора генерала, Ольги княгині), то слід зазначити, що таке порушення дійсно має місце. Разом з тим, така помилка є технічною та не може слугувати самостійною підставою для визнання оскаржуваного рішення протиправним. При цьому слід зазначити, що відповідно до пункту 11 Розділу ІІІ Положення №950 виправлення технічних помилок та приведення написання найменувань не є зміною найменування та здійснюється шляхом прийняття рішення виконавчим комітетом міської ради, підготовленого на підставі обґрунтованих висновків відповідних виконавчих органів.
Крім того, є безпідставними доводи позивача про порушення відповідачем п.4 розділу ІV Положення про найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, мостів, встановлення пам`ятних знаків і меморіальних дошок в м. Чернівцях, затвердженого рішенням Чернівецької міської ради №950 від 29.08.2013 року, відповідно до якої присвоєння визначним діячам імен вулицям, провулкам, іншим об`єктам здійснюється не раніше як через 10 років з дня смерті особи, пам`ять якої увічнюється, оскільки, на момент прийняття спірного рішення, рішенням 68 сесії VII скликання Чернівецької міської ради № 1640 від 28.02.2019 року п. 4 розділу ІV Положення №950 виключено.
В межах розгляду даної справи суд не надає оцінку рішенню топонімічної комісії про перейменування вулиці Оршівській, оскільки рішення топонімічної комісії у відповідності до п. 2.1. Положення №950 проводиться до проведення громадського обговорення та носить рекомендаційний характер.
Також є безпідставним та помилковим посилання позивача на те, що згідно Закону України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки" вулиця Оршівська не являється вулицею, яка повинна бути перейменована, оскільки, в даному випадку, спірне рішення Чернівецької міської ради 70 сесії VII скликання №1760 від 20.06.2019 року "Про перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта Редькина Віктора" прийнято не на реалізацію положень вказаного Закону, а за зверненням командира 2 стрілецької роти військової частини 1241 Національної Гвардії України та за згодою дружини загиблого ОСОБА_8 .
Стосовно доводів позивача про невідповідності звернення командира 2 стрілецької роти військової частини НОМЕР_1 Національної Гвардії України із винесеним рішенням, а саме звернення про перейменування вулиці Горіхівської, а рішення прийнято про перейменування вулиці Оршівської, то в ході судового розгляду справи військова частина НОМЕР_1 Національної Гвардії України, будучи залученою до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, жодних зауважень з цього питання не висловлювала та підтримувала перейменування вулиці Оршівської на вулицю лейтенанта ОСОБА_6 .
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В ході судового розгляду справи відповідачем не доведено суду правомірності прийнятого рішення.
Слід звернути увагу відповідача на те, що згідно статті 265 КАС України резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили.
Нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Чернівецької міської ради залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 червня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 07 жовтня 2021 року.

Головуючий Сушко О.О.

Судді Мацький Є.М. Залімський І. Г.