Справа № 280/7835/21
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

04 жовтня 2021 року Справа № 280/7835/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Максименко Л.Я., перевіривши матеріали

за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Міністерства оборони України (03168, м. Київ, пр. Повітрофлотський, буд. 6, ),

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинення певних дій

ВСТАНОВИВ:

31 серпня 2021 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Міністерства оборони України (далі відповідач), в якій позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати пункт 28 протоколу № 70 від 08.05.2020 засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум в частині визначення розміру одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 , у зв`язку із встановленням III групи інвалідності;

зобов`язати Міністерство оборони України донарахувати та виплатити ОСОБА_1 одноразову грошову допомогу у зв`язку із встановленням III групи інвалідності, внаслідок захворювання, пов`язаного із захистом Батьківщини, відповідно до Закону України Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей та у Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрі України від 25 грудня 2013 року № 975 Про затвердження Порядку та умов призначення та виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), поранення (контузії, травми або каліцтва) чи інвалідності, військовослужбовців, військовозобов`язаних і резервістів, призваних на навчальні (або перевірочні) та спеціальні збори, та інвалідності звільнених з військової служби (зборів) осіб, у розмірі 250-кратного прожиткового мінімуму, встановленого законом для працездатних осіб станом на 1 січня календарного року, в якому вперше встановлено інвалідність, тобто - 01.01.2020, з урахуванням вже виплачених сум.

Ухвалою суду від 06.09.2021 позовну заяву залишено без руху. Надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви строком 10 днів від дня одержання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху.

На усунення недоліків позовної заяви позивачем подано заяву, в якій він просить поновити строк звернення до суду із даним позовом. В обґрунтування поважності причин пропуску строк звернення до суду позивач вказує, що йому стало відомо, що при розрахунку його одноразової грошової допомоги застосовувався прожитковий мінімум для працездатних осіб на 2019 рік, а не станом на 2020 рік, як це передбачено чинним законодавством. Зазначає, що з метою досудового врегулювання спору, 01.02.2021 року звернувся із заявою до Міністерства оборони України про донарахування та виплату одноразової грошової допомоги. Проте, у березні 2021 року ОСОБА_1 отримав листа від 11.02.2021 року Міністерства оборони України, відповідно якого йому відмовлено у перерахунку одноразової грошової допомоги. Тому, вважає, що саме у березні 2021 року дізнався, що Міністерство оборони України дійсно при розрахунку одноразової грошової допомоги ОСОБА_1 застосувало прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 2019 рік, а не на 2020 рік, та в свою чергу відмовило йому у здійсненні перерахунку, що і слугувало підставою для звернення до суду.

Розглянувши вказану заяву, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Зокрема, ч. 1 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зауважує, що строки для учасників справи визначають момент настання або припинення процесуальних прав та обов`язків для учасників справи, а їх пропуск, як правило, має юридичні наслідки у виді позбавлення такого учасника можливості реалізувати своє суб`єктивне право.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" від 25.01.2000 року Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії від 28.10.1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У справі № 5-рп/2013, Конституційний Суд України у рішенні від 26 червня 2013 року дійшов до висновку про те, що право на судовий захист є конституційною гарантією прав і свобод людини і громадянина, а обов`язкове виконання судових рішень - складовою права на справедливий судовий захист.

Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, та запобігає зловживанням.

Отже, інститут строків давності в судовому процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Слід зазначити, що суд може встановити наявність підстав для поновлення строку звернення до суду виключно з ініціативи та в межах доводів, наведених особою, яка подала позовну заяву. При цьому з огляду на принцип правової визначеності поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані лише такі, підтверджені належними доказами, обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Поважність причин пропуску строку звернення до суду суд оцінює у кожному конкретному випадку з метою визначення правових наслідків. Так, поважними причинами можуть бути визнані, наприклад, захворювання, що перешкоджає звернутись до суду, відрядження, несвоєчасне отримання оскаржуваного рішення з об`єктивно незалежних від особи підстав, тощо.

Так, позивач посилається на те, що підставою для звернення до суду стала відмова відповідача у здійсненні перерахунку одноразової грошової допомоги, викладена у листі від березня 2021 року.

Натомість, суд зауважує, що предметом позову є оскарження не відмови у перерахунку одноразової грошової допомоги, викладеної у листі від 11.02.2021, а рішення відповідача, зокрема, пункту 28 протоколу № 70 від 08.05.2020. Відтак, сплив строку звернення до суду із даними вимогами розпочався саме з моменту, коли позивач дізнався про існування оскаржуваного протоколу.

Проте, позивач ані у позовній заяві, ані у заяві про поновлення строку звернення до суду так і не вказав, коли ж йому стало відомо про прийняття оскаржуваного рішення.

Також, будь-яких поважних причин пропуску строку звернення до суду із позовом про визнання протиправним та скасування пункту 28 протоколу № 70 від 08.05.2020 засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум позивачем у заяві не наведено.

Не встановлено таких обставин і судом з матеріалів справи.

Частинами 1, 2 ст. 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Пунктом 9 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо, у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи викладене, оскільки позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не вказано та не обґрунтовано поважності причин його пропуску, суд вважає, що позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Керуючись ст. ст. 122,123, 240, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Міністерства оборони України (03168, м. Київ, пр. Повітрофлотський, буд. 6, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинення певних дій, - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви, згідно ч.8 ст.169 КАС України, не позбавляють права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її постановлення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.Я. Максименко