Справа № 826/2432/17
Суддя: Арсірій Р.О.
Дата ухвалення: 2021-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 жовтня 2021 року м. Київ № 826/2432/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Арсірія Р.О., розглянув в порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1 ОСОБА_2
до Національної поліції України Головного управління Національної поліції у м. Києві
проскасування наказів, поновлення на посаді, стягнення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу

Прийняв до уваги наступне

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулися ОСОБА_1 (далі - позивач-1), ОСОБА_2 (далі - позивач-2) до Національної поліції України (далі відповідач-1), Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі - відповідач-2), в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просив скасувати накази, поновити на посаді, стягнути суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Позивачі вважають протиправними оскаржувані накази, обґрунтовуючи позовні вимоги наступним: при виконанні своїх службових обов`язків за обставин, які стали приводом для звільнення зі служби в поліції, діяли виключно на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством та відповідно до функціональних обов`язків; відповідачем-1 під час притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності не дотримано правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва (суддя Аблов Є.В.) від 17.02.2017 відкрито провадження в адміністративній справі.

Згідно з розпорядженням щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ № 571 від 16.05.2019 та витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.05.2019, у зв`язку з тимчасовим відстороненням від здійснення правосуддя судді, в провадженні якого перебувала адміністративна справа № 826/2432/17, вказану адміністративну справу розподілено на суддю Арсірія Р.О.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.05.2019 прийнято справу № 826/2432/17 до свого провадження. Розгляд адміністративної справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідачем 1 подано до суду відзив на адміністративний позов, у якому зазначено, що матеріалами службового розслідування повністю підтверджується правомірність, об`єктивність і законність притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності та накладення на них дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів поліції.

Відповідач 2 у письмових запереченнях на адміністративний позов зазначив про правомірність своїх дій.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Судом встановлено, що наказом ГУ НП у м. Києві від 29.04.2016 № 395 о/с ОСОБА_2 призначено на посаду начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 20.09.2016 № 765 о/с ОСОБА_1 призначено заступником начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції.

Наказом Національної поліції України від 17.01.2017 №43 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ДКР Національної поліції України, Головного управління Національної поліції у місті Києві та Управління поліції охорони в Київській області»,

за неналежне виконання своїх функціональних обов`язків у частині організації, підготовки, планування та проведення негласної слідчої (розшукової) дії відповідно до ст. 271 КПК України, недостатній аналіз оперативної інформації та доповідь керівництву недостовірних відомостей, що призвело до невірного встановлення ймовірного об`єкта злочину, непрофесійне сприйняття та аналіз оперативної інформації в обстановці, що склалася, у частині перевірки інформації про затримання оперативних працівників УОС, недостовірної доповіді керівництву про обстановку на місці події та отримання доручення на звільнення поліцейських і затримання ймовірних злочинців, надання командирам спеціальних підрозділів доручення на вжиття зазначених заходів, відсутність координації та контролю за діями поліцейських, залучених до проведення заходів із затримання осіб, ігнорування вимог ст. 271 КПК України, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», керуючись статтями 2, 5, 8, 12 та 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, звільнено зі служби в поліції;

за неналежне виконання своїх функціональних обов`язків у частині організації, підготовки, планування та проведення негласної слідчої (розшукової) дії відповідно до ст. 271 КІІК України, недостатній аналіз оперативної інформації та доповідь керівництву недостовірних відомостей, то призвело до невірного встановлення ймовірного об`єкта злочину, непрофесійне сприйняття оперативної інформації про затримання оперативних працівників. її аналіз та перевірку, відсутність координації та контролю за діями поліцейських, залучених до проведення заходів із затримання осіб, ігнорування етапі 18 Закону України «Про Національну поліцію», керуючись статтями 2, 5, 8, 12 та 14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, майора поліції ОСОБА_2 , начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві, звільнено зі служби в поліції.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 27.01.2017 №52о/с «Щодо особового складу», згідно з п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнено зі служби в поліції :

майора поліції ОСОБА_2 (0037193), начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції, 27 січня 2017 року;

підполковника поліції ОСОБА_1 (0037141), заступника начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції, 27 січня 2017 року.

Підстава: наказ Національної поліції України від 17 січня 2017 року № 43.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 12.06.2017 № 568 о/с «Щодо особового складу» унесено часткові зміни до наказу ГУНП від 27.01.2017 №52 о/с :

у частині звільнення зі служби в поліції згідно з п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 статті 77 підполковника поліції ОСОБА_1 (0037141), заступника начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції, а саме вважати його звільненим 14.02.2017;

у частині звільнення зі служби в поліції згідно з п.6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 статті 77 майора поліції ОСОБА_2 (0037193), начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Шевченківського управління поліції, а саме вважати його звільненим 14.02.2017.

Підстава: довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України видана територіальним медичним об`єднанням МВС України по місту Києву від 13.02.2017 №№ 002996, 002995.

Не погодившись з такими рішеннями, позивачі звернулися до суду з даним адміністративним позовом.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи з заявлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» (надалі по тексту - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

Згідно частини першої статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Станом на час виникнення спірних правовідносин Дисциплінарний статут Національної поліції України, що затверджений Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, не набрав чинності.

Водночас, пунктом 9 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України від 23 грудня 2015 року № 901-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України".

Таким чином, підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності станом на час виникнення спірних правовідносин визначалися Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Статтею 2 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Згідно частин першої, третьої статті 14 Дисциплінарного статуту з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється Міністром внутрішніх справ України.

Згідно пунктів 8.1, 8.3 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230 (далі - Інструкція № 230) підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла (и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Частиною десятою статті 14 Дисциплінарного статуту передбачено, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає, зокрема у недотриманні вимог нормативно-правових актів, на поліцейського за результатами проведеного службового розслідування може бути накладено один із видів дисциплінарного стягнення, що визначені статтею 12 Дисциплінарного статуту.

Згідно з п. 1.6.7 глави 1 розділу 2 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності підрозділів оперативної служби, затвердженої наказом МВС від 12.12.2012 року № 05, відповідальність за планування, організацію та проведення оперативних заходів несе керівник груп спостереження.

Відповідно до ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Обставини порушення позивачами наведених вимог, згідно спірних рішень про притягнення їх до дисциплінарної відповідальності, були встановлені під час проведення службового розслідування.

Судом встановлено, що притягненню ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності передували такі події.

04.12.2016 до чергової частини Національної поліції України з ГУНП у м. Києві та ГУНП у Київській області надійшла інформація про те, що того ж дня у с. Княжичі Броварського району Київської області дві групи затримання Броварського МВ Управління поліції охорони в Київській області прибули на спрацювання тривожної сигналізації в домогосподарстві за адресою - АДРЕСА_1 .

Під час обстеження прилеглої території в недобудованому будинку виявлено двох підозрілих осіб, яких було запрошено до службового автомобіля для їх встановлення та з`ясування мети перебування на зазначеній території.

Ними виявилися працівники ГУНП у місті Києві, які були залучені для проведення оперативно-розшукових заходів з метою затримання злочинців.

У той час до згаданого місця події на автомобілях під`їхали працівники ГУНП в м. Києві, які після отримання повідомлення про захоплення працівників поліції в якості заручників, розпочали операцію з їх звільнення.

У результаті цього між ними та працівниками груп затримання УПО в Київській області виникла перестрілка. У ході якої було смертельно поранено п`ять поліцейських.

За даним фактом відкрито кримінальне провадження № 0005035, за ознаками складу злочину, передбаченого пунктом 1 частини 2 статті 115 КК України, розслідування якого було передано з прокуратури Київської області, а з 05.12.2016 - до Генеральної прокуратури України.

Згідно пунктів 2.2., 2.2.6, 2.2.10 та 2.2.14 Інструкції, у разі загибелі поліцейського, застосування поліцейським вогнепальної зброї, а також порушення поліцейським норм кримінального законодавства України призначається службове розслідування.

На підставі цього, наказом НПУ від 04.12.2016 № 1261 «Про призначення та проведення службового розслідування» за фактом надзвичайної події за участю поліцейських у с. Княжичі Броварського району Київської області 04.12.2016 було призначено службове розслідування та затверджено склад комісії для її проведення.

З урахуванням складності обставин, що підлягали вивченню в рамках службового розслідування та необхідності надання оцінки діям працівників територіальних підрозділів карного розшуку, оперативної служби, слідство підрозділу поліції охорони до складу комісії були включені працівники центрального органу управління поліції - НПУ, які проходять службу в Департаменті внутрішньої безпеки, кадрового забезпечення, організаційно- аналітичного забезпечення та оперативного реагування, карного розшуку, оперативної служби. Поліції охорони, превентивної діяльності та Головного слідчого управління.

В ході проведення службового розслідування комісією було встановлено, що з вересня 2016 року слідчими підрозділами ГУНП в м. Києві здійснювалося досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 187 КК України, за фактом вчинення невідомими особами в камуфляжі «СБУ» та вогнепальною зброєю розбійного нападу на двох осіб та заволодіння грошима в розмірі 2,4 млн. грн. і 20 тис. доларів США.

Аналіз вказаної інформації, отриманої під час проведення негласних слідчо-розшукових дій здійснювався начальником відділу кримінальної поліції Шевченківського УП ОСОБА_5 та начальником сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінально; поліції Шевченківського УП ОСОБА_2 , якими було встановлено, що до організованої злочинної групи, яка запланувала розбійний напад на будинок заможного підприємця в селі Княжичі Броварського району Київської області, причетні працівники правоохоронних органів та військовослужбовці. Напад група планувала здійснити в листопаді - грудні 2016 року з використанням зброї, спеціальної техніки.

Про здобуту інформацію начальник Шевченківського УП повідомив начальника ГУНП у м. Києві, який за наслідками проведеної робочої наради 01.12.2016 прийняв рішення про проведення операції із затримання злочинної групи в період з 30.11.2016 по 15.12.2016.

Службовим розслідуванням було встановлено, що за результатами проведеної наради заступником начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського УП ОСОБА_1 підготовлено План проведення спільних слідчо-розшукових заходів, який того ж дня затверджено ОСОБА_7 .

За результатом аналізу змісту указаного плану встановлено, що він структурно побудований із описової та резолютивної частин та не відповідає вимогам Інструкції з організації планування в системі Національної поліції України, затвердженої наказом НПУ від 24.12.2015 № 202.

За своїм змістом План заходів передбачав проведення низки негласних слідчо-розшукових дій із таємного спостереження за підозрюваними особами та їх подальше затримання під час вчинення ними злочину на території села Княжичі. Вказане свідчить про те, що розроблений план підпадає під дію статті 246 КПК, оскільки за характером дії є слідчим експериментом.

Пунктом 4 вказаного Плану до проведення даної операції було залучено відділ кримінальної поліції Шевченківського управління поліції, у якому працювали обоє позивачів: ОСОБА_1 - на посаді заступника начальника відділу кримінальної поліції, ОСОБА_2 - на посаді начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції.

02.12.2016 начальник ГУНП у м. Києві на підставі рекомендацій керівників підрозділів, залучених до його реалізації, та з метою затримання злочинців під час розбійного нападу, прийняв рішення про обладнання засідки в будинку по АДРЕСА_2 , з числа поліцейських підрозділів карного розшуку Шевченківського управління поліції та Управління карного розшуку ГУНП в м. Києві, «КОРД» та ППОП № 1.

Визначення місця засідки було здійснено на підставі висновків керівників карного розшуку Шевченківського УП (тобто позивачів), та ГУНП в м. Києві.

В той же день, працівники поліції, залучені до проведення операції здійснили виїзд до села Княжичі для проведення перемовин з господарем будинку, який є об`єктом запланованого пограбування, та в якому планувалося розмістити поліцейську засідку.

03.12.2016 власник помешкання надав згоду на розміщення в його будинку поліцейської засідки та близько 03.00 вивіз свою родину з будинку. Одразу після цього будинок зайняли поліцейські, включені до складу засідки, а саме поліцейські з підрозділів КОРД, ППОП № 1, УКР ГУНП в м. Києві, ВКР Шевченківського УП. Знаходження поліцейських в засідці відбувалося позмінно.

Впродовж доби жодних змін в оперативній обстановці навколо вказаного будинку та на території села Княжичі зафіксовано не було.

Приблизно об 18.00 03.12.2016 слідчий Шевченківського УП отримав постанову прокурора на проведення негласних слідчо-розшукових дій оперативними підрозділами Шевченківського УП ГУНП в м. Києві на території села Княжичі.

За рішенням начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського УП ОСОБА_9 виконання вказаного доручення було покладено на позивача - ОСОБА_1 .

Близько 24.00 03.12.2016 начальник відділу кримінальної поліції Шевченківського УІІ ОСОБА_9 отримав інформацію про зміну обстановки та з`явлення підозрілих осіб на автомобілі «Mercedes-Benz Vito», який рухався в напрямку села Княжичі.

У зв`язку з цим ОСОБА_9 прийняв рішення виїхати до села Княжичі разом з начальником УОС ГУНП в м. Києві ОСОБА_10 .

Координація дій ОСОБА_9 працівників відділу кримінальної поліції Шевченківського УП здійснювалася шляхом отримання формації від ОСОБА_10 , який підтримував постійний зв`язок з поліцейськими групи зовнішнього спостереження, її первинного аналізу. За наслідками якого надання вказівок своєму підлеглому ОСОБА_1 , який перебував у засідці.

В період з 0.30 по 1.00 год. 04.12.2016 ОСОБА_9 , ОСОБА_12 та ОСОБА_10 отримали інформацію, що спостереження за вказаним автомобілем втрачено і його місце зупинки встановити не вдається. Керівник групи спостереження зафіксував на вулиці Нова, прилеглої до вулиці Тиха, в будинку по якій була розташована поліцейська засідка, рух трьох осіб в чорному одязі, які пройшли повз АДРЕСА_2 , де вони перелізли огорожу, вибили віконну раму будинку АДРЕСА_1 , залізли до нього і почали там щось шукати.

На підставі цього ОСОБА_9 , ОСОБА_12 та ОСОБА_10 припустили, що підозрювані облаштовують спостережний пункт за об`єктом пограбування.

Приблизно об 01.50 вказані особи залишили будинок, пішли до лісової смуги, прилеглої до села Княжичі, звідки виїхали на автомобілі у напрямку до м. Києва.

Приблизно об 02.10 позивачі отримали інформацію, що до будинку по АДРЕСА_1 під`їхав білий автомобіль «Ланос», з якого вийшли двоє озброєних людей в чорній формі та зайшли на двір, де не ховаючись почали проводити огляд будинку та подвір`я з використанням ліхтарів.

На території садиби по АДРЕСА_1 невідомі в чорній формі перебували до 03.30 год., коли до будинку під`їхав автомобіль «Шкода» з якого вийшли троє осіб в чорному. Поспілкувавшись між собою, вони оглянули дорогу, потім сіли в автомобіль та поїхали до лісосмуги, прилеглої до села Княжичі. Через деякий час, звідти почулися постріли, після чого автомобіль «Шкода» повернувся до воріт будинку, а особи з нього зайшли до будинку.

На застосування зброї в зоні проведення операції керівники уваги не звернули.

Приблизно об 04.20 год. двоє осіб в чорному вийшли з будинку та попрямували до недобудови, розташованої через дорогу, де на першому поверсі знаходився пост спостереження поліцейської операції у складі поліцейській ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .

Про можливість свого викриття останні повідомили свого безпосереднього начальника ОСОБА_15 , а той в свою чергу ОСОБА_10 .

В подальшому керівники отримали інформацію про викриття посту спостереження, бійки між поліцейськими та особами в чорній формі, захоплення поліцейських посту спостереження, а також загрозу їх життю.

Вказана інформація була передана керівникам безпосереднім начальником поліцейських посту спостереження ОСОБА_15 , який чув звуки протистояння з включеного в режимі «гучного» зв`язку телефону одною з захоплених поліцейських.

Начальник УКР ГУНП в м. Києві ОСОБА_12 зателефонував заступнику начальника відділу кримінальної поліції Шевченківського УП ОСОБА_1 , який керував поліцейськими, що перебували у засідці та наказав йому силами поліцейських, що перебувають в засідці, виїхати до недобудованого будинку по АДРЕСА_1 , звільнити захоплених поліцейських та затримати злочинців.

Згідно пояснень ОСОБА_16 та працівників «КОРД», які знаходилися у АДРЕСА_2 , близько 04.30 ними було отримано завдання від начальника УКР ГУНИ в м. Києві здійснити виїзд до недобудови по АДРЕСА_1 , де злочинці захопили поліцейських УОС, забезпечити їх звільнення та затримання злочинців.

Поліцейські виїхали на місце захоплення на двох автомобілях, один з яких належав власнику будинку. Разом з ними, виїхав ОСОБА_15 , який зі слів поліцейських перебував у стані нервового збудження. Прибувши на місце події вони побачили два автомобіля «Шкода» та «Ланос». В «Ланосі» перебували чотири особи.

За інформацією учасників події, приблизно об 04.40 год. до автомобіля «Ланос» на великій швидкості під`їхав мікроавтобус з увімкненим світлом фар. Зі сторони водія мікроавтобуса вибіг поліцейський, який надав команду «лежати», сам упав на сніг та випустив чергу з автомата у водійські двері автомобіля «Ланос». У відповідь на це, одна з осіб у чорному камуфляжі, укрилася за автомобілем «Шкода» та зі словами: «Поліція», здійснила 2-3 постріли, після чого поліцейські з підрозділу «КОРД» під прикриттям вогнепальної зброї оточили автомобілі та осіб, які ховалися за ними та роззброїли їх. Одразу після завершення перестрілки з двору будинку вийшли двоє осіб в чорному, які пред`явили працівникам «КОРДу» документи співробітників Управління поліції охорони Київської області.

Оглядом місця події було встановлено, що чотири особи, які знаходились у салоні автомобіля «Ланос» отримали вогнепальні поранення -двоє працівників УПО у Київській області ( ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ), які знаходилися на передніх сидіннях та були одягнені у чорну форму та бронежилети, а працівники УОС ГУНП в м. Києві ( ОСОБА_19 , ОСОБА_13 ) на задньому сидінні - в цивільному одязі та наручниках. Неподалік від автомобіля «Ланос», на дорозі лежав тяжкопоранений поліцейський «КОРД» ОСОБА_20 .

Згодом на місце перестрілки приїхав ОСОБА_12 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10

04.12.2016 за вказаним фактом було відкрито кримінальне провадження № 0005035, за ознаками складу злочину, передбаченого п. 1 ч.2 статті 115 КК України, яке того ж дня було передано до прокуратури Київської області, а 05.12.2016 - до Генеральної прокуратури України, в рамках якого ОСОБА_1 було пред`явлено повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення.

Крім того, 04.12.2016 на пров. Карельському, 3 у м. Києві працівниками ГУНП у м. Києві трьох осіб, які пересувалися на автомобілі «Mercedes-Benz Vito».

Під час проведення обшуку в автомобілі зазначених осіб вилучено ряд речових доказів, які свідчать про їх протиправну діяльність.

Крім того, при опитування начальника УКР ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 , щодо особи, яка була керівником зведеної групи працівників під час проведення заходів у селі Княжичі він пояснив, що старшим за посадою групи працівників КР, які перебували в засідці по вул. Тихій. 30 був ОСОБА_1 , а працівники «КОРД» і ППОП № 1 з його слів, самостійно визначали тактику проведення спеціальних заходів.

Аналізуючи обставини надзвичайної події, 12.12.2016 комісією було опитано позивачів, який підтвердили обставини встановлені комісією вище.

Згідно висновків комісії порушення службової дисципліни ОСОБА_1 виразилось у неналежному виконанні службових обов`язків у частині організації, підготовки, плануванню та проведенню негласної слідчої (розшукової) дії відповідно до статті 271 КПК України, недостатній аналіз оперативної інформації та доповідь керівництву недостовірних відомостей, що призвело до невірного встановлення ймовірного об`єкта злочину, непрофесійне сприйняття та аналіз оперативної інформації в обстановці, що склалася, у частині перевірки інформації про затримання оперативних працівників УОС, недостовірної доповіді керівництву про обстановку на місці події та отримання доручення на звільнення поліцейських й затримання ймовірних злочинців. Надання командирам спеціальних підрозділів доручення на вжиття зазначений заходів. Відсутність координації та контролю за діями поліцейських, залучених до проведення заходів із затримання осіб, ігнорування вимог статті 271 КПК України.

За висновками комісії порушення дисципліни з боку ОСОБА_2 виразилось у неналежному виконанні функціональних обов`язків у частині організації, підготовки, планування та проведення негласної слідчої (розшукової) дії відповідно до статті 271 КПК України, недостатній аналіз оперативної інформації та доповідь керівництву недостовірних відомостей, що призвело до невірного встановлення ймовірного об`єкта злочину, непрофесійне сприйняття оперативної інформації про затримання оперативних працівників, її аналіз та перевірку, відсутність координації та контролю за діями поліцейських, залучених до проведення заходів із затримання осіб.

Згідно ст.ст. 3 та 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ, начальник - особа начальницького складу, яка має право віддавати накази та розпорядження, застосовувати заохочення і накладати дисциплінарні стягнення або порушувати клопотання про це перед старшим прямим начальником. Начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати. Начальник зобов`язаний бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог статутів, наказів, професійної та службової етики, розвивати і підтримувати в підлеглих свідоме ставлення до виконання службових обов`язків, честь і гідність, заохочувати розумну ініціативу, самостійність, старанність у службі, уміло застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

Діяльність підрозділів оперативної служби органів поліції, в тому числі й Шевченківського УП та УКР ГУНП на той момент регламентувалася серед іншого положеннями Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності підрозділів оперативної служби, затвердженої наказом МВС від 12.12.2012 року № 05 (таємна) (надалі - Інструкція), яка застосовувалася на підставі пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про Національну поліцію".

Згідно п. 1.6.7 глави 1 розділу 2 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності підрозділів оперативної служби, затвердженої наказом МВС від 12.12.2012 № 05 відповідальність за планування, організацію та проведення оперативних заходів несе керівник групи спостереження.

Комісією було встановлено, що визначення місце проведення для поліцейської засідки, а також встановлення ймовірного об`єкту пограбування відбувалося керівництвом карного розшуку Шевченківського УП та УКР ГУНП.

Тобто, саме на виконання пункту 4 Плану 02.12.2016 позивачі разом з працівниками УКР здійснили виїзд до села Княжичі та на підставі зібраної в рамках проведення негласних слідчо-розшукових дій інформації, зробили припущення що ймовірним об`єктом нападу може бути будинок АДРЕСА_2 .

Згідно пояснень учасників службового розслідування, визначення об`єкту відбувалося на підставі порад власниці будинку, в якому керівники первинно планували розмістити засідку, та яка запропонувала поліцейським звернути увагу на будинок через дорогу, оскільки там живуть більш заможні люди. Інші фактори на яких ґрунтувалося рішення про визначення об`єкту нападу та розміщення поліцейської засідки позивачем не враховувалися.

Тобто, саме на підставі вказаної інформації керівником ГУНП приймалося рішення про затвердження плану заходів 02.12.2016.

Згідно частини 1 статі 41 КПК України співробітники оперативних підрозділів не мають права здійснювати процесуальні дії у кримінальному провадженні за власною ініціативою.

В подальшому під час проведення спеціального слідчого експерименту виявилося, що аналіз визначення будинку було здійснено позивачами та іншими оперативними керівниками ГУНП невірно.

Отже, позивачі допустили порушення своїх функцій них обов`язків, а також вимог КПК в частині дотримання повноважень оперативного підрозділу під час здійснення досудового розслідування.

Більше того, в порушення посадових інструкцій, позивачами, як керівниками операції, не було ініційовано перевірку інформації щодо прибуття невідомих осіб на автомобілі «Ланос» в кількості меншій ніж було зазначено в оперативній інформації, їх тривалого перебування в зоні проведення операції, їхньої поведінки під час огляду будівлі та прибудинкової території а також виїзду другого автомобіля «Шкода» до лісової смуги, звідки в подальшому лунали постріли.

Крім того, згідно Плану проведення спільних слідчо-розшукових заходів організація засідки поклала далася на Шевченківський УП ГУНП в м. Києві та УКР ГУНП в м. Києві, тобто План не визначав одну посадову особу, яка відповідала за організацію засідки.

Захоплення 04.12.2016 поліцейських невідомими особами, які за припущенням начальника УКР ГУНП були озброєними злочинцями обумовило обов`язкове зупинення проведення спеціального слідчого експерименту та запровадження оперативного плану, яким регламентовано порядок знешкодження озброєних злочинців та звільнення заручників.

У зв`язку з цим позивачі, як керівники поліцейської операції повинні були наполягати на завершенні спеціального слідчого експерименту інформування про факт захоплення працівників курівництво ГУНП в м. Києві та оголошення оперативного плану зі звільненням заручників.

Крім того, отримавши наказ про звільнення захоплення працівників власними силами, позивачі повинні були проінформувати про те, що він є незаконним і не повинні були його виконувати.

Позивачі вказаного не здійснили, що призвело до трагічних наслідків.

Згідно статті 4 Дисциплінарного статуту виконання наказу, який суперечить закону тягне відповідальність, передбачену цим Статутом га іншими законодавчими актами.

У разі одержання наказу, який суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що повинен негайно проінформувати начальника, який віддав наказ, а в разі підтвердження нього наказу -письмово проінформувати старшого прямого начальника. Отже, позивачі погодились виконати незаконний наказ. .

Відповідно до пункту 5 Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події. Затвердженої наказом МВС від 06.11.2015 № 1377, що діяла на той час, посадова особа органу поліції при отриманні інформації про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію негайно повідомляє про це чергову частину органу поліції.

Позивачі про факт захоплення поліцейських чергову частину Шевченківського УП, ГУНП в м. Києві та ГУНП в Київській області не інформували.

Крім того, виконуючи незаконний наказ ОСОБА_1 своїми діями порушив вимоги Настанови про заходи органів, внутрішніх справ, частин внутрішніх військ МВС України щодо розшуку і затримання озброєних та інших злочинців, які становлять підвищену небезпеку, затвердженої наказом МВС від 24.04.1998 № 230 дск.

Отже, ОСОБА_1 порушив порядок взаємодії з територіальними підрозділами поліції, вирішивши самостійно здійснити затримання злочинців та звільнення захоплених працівників.

Згідно статті 14 Дисциплінарного статуту при визначені виду дисциплінарного стягнення мають враховуватись тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода. Попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини і ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Відтак позивачі через несумлінне ставлення до виконання своїх службових обов`язків вчинили дисциплінарні проступки, що обумовило настання тяжких наслідків, загибель підлеглих позивачів.

Ознайомившись з матеріалами службового розслідування, які знаходяться в режимно-секретному органі Окружного адміністративного суду міста Києва, суд прийшов до висновку про те, що вони підтверджують правомірність оскаржуваних наказів.

На підставі вищевикладеного, суд зазначає, що відповідальність за недоліки в організації, підготовці, плануванні та проведенні негласної слідчої (розшукової) дії несли саме позивачі, які були зобов`язані здійснити належне планування, підбір та розстановку особового складу з урахуванням їх досвіду роботи, вибір тактичних прийомів і способів візуального спостереження, технічних засобів та засобів зв`язку з урахуванням специфіки об`єкта, часу несення служби та використання їх з метою фіксації протиправних дій, комунікації та обміну інформацією між учасниками операції, способів її передачі, допоміжних каналів зв`язку, дії працівників за непередбачених обставин.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що обставини порушення Позивачем вимог 1.6.7 Інструкції про організацію оперативно-розшукової діяльності підрозділів оперативної служби, затвердженої наказом МВС від 12.12.2012 року № 05 знайшли своє підтвердження під час судового розгляду, а отже були правильно встановлені службовим розслідуванням, що підтверджується матеріалами службового розслідування, вивченими судом.

З огляду на викладене суд вважає за необхідне зазначити, що відповідно до ст. 12 Дисциплінарного Статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

Положеннями ч. 1 ст. 18 Дисциплінарного Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його накладення, не враховуючи періоду перебування особи рядового або начальницького складу у відпустці, відрядженні або її тимчасової непрацездатності. Після закінчення цього строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Приписи п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» визначають, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

З урахуванням встановлених вище обставин судом враховується, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Разом з тим, як було зазначено вище, встановлені у висновку службового розслідування обставини були достатніми щоб стверджувати про порушення позивачами вимог чинного законодавства.

Застосування ж дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з поліції є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахування обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 12.10.2018 року у справі № 807/754/17.

Крім іншого, суд зазначає, що наявність або відсутність вироку, який набрав законної сили, а також кримінального провадження щодо факту або певної особи, не є перешкодою для вирішення питання щодо застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, оскільки кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними видами відповідальності.

За таких обставин, матеріалами справи підтверджується правомірність оскаржуваних наказів та як наслідок необгрунтованість позовних вимог.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу; в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням наведеного, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, в задоволенні яких належить відмовити.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 14, 139, 242-245, 255, 287, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ :

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 - відмовити повністю.

Позивач 1: ОСОБА_1 (рнокпп - невідомий, АДРЕСА_3 )

Позивач 2: ОСОБА_2 (рнокпп - невідомий, АДРЕСА_4 )

Відповідач 1:Головне управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15; ідентифікаційний код 40108583);

Відповідач 2: Національна поліція України (01601, м. Київ, вул. Богомольця, 10; ідентифікаційний код 40108578).

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя Р.О. Арсірій