Справа № 320/1322/19
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/1322/19 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Чаку Є.В.,

Федотова І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру у Київській області, Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про скасування витягів та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за 2018 рік від 18.09.2018 №1272;

- скасувати витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за 2019 рік від 18.02.2019 №814;

- зобов`язати відділ у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру в Київській області видати ОСОБА_1 новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0.2937 га. що знаходиться за адресою: Київська обл.. Вишгородський р-н.. с.Хотянівка урочище «Баштан», кадастровий номер :37:053:0158 із застосуванням коефіцієнта функціонального використання - 0,5 за 2018 рік;

- зобов`язати відділ у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру в Київській області видати ОСОБА_1 новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки площею 0.2937 га. що знаходиться за адресою: Київська обл.. Вишгородський р-н.. с.Хотянівка урочище «Баштан», кадастровий номер :37:053:0158 із застосуванням коефіцієнта функціонального використання - 0,5 за 2019 рік.

Також 25.01.2021 позивачем було подано заяву про зміну предмету спору, у якій він просив: визнати протиправними дії Відділу у Вишгородському районі Головного управління Держгеокадастру в Київській області та Головного управління Держгеокадастру в Київській області щодо застосування коефіцієнта функціонального використання (Кф) в значенні 3 у 2018 році та у 2019 році при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер :37:053:0158.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року позов залишено без розгляду.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для залишення позову без розгляду були відсутні.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.03.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 зупинено провадження у справі клопотанням сторони до 22.05.2019.

Розгляд питання про поновлення провадження у справі у зв`язку з клопотанням представника позивача 22.05.2019 відкладено та наступне судове засідання призначено на 24.06.2019. 24.06.2019 розгляд питання про поновлення провадження у справі у зв`язку з клопотанням представника позивача відкладено та наступне судове засідання призначено на 03.09.2019. 03.09.2019 відкладено розгляд питання про поновлення провадження у справі до набрання законної сили рішення по справі №810/4275/17.

Питання про поновлення провадження у справі за клопотанням представника позивача призначено на 25.11.2020. Судове засідання 25.11.2020 знято з розгляду у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді та наступне судове засідання призначено на 25.01.2021.

Ухвалами Київського окружного адміністративного суду від 25.01.2021 поновлено провадження у справі, залучено до участі у справі в якості співвідповідача Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру та зупинено провадження у справі до 23.02.2021.

Ухвалами Київського окружного адміністративного суду від 23.02.2021 поновлено провадження у справі, закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання на 15.03.2021.

Відповідно до частини третьої статті 126 КАС повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

З матеріалів справи вбачається, що про виклик позивача до суду на 15.03.2021 було сформовано повістку (а.с. 165), також матеріали справи містять докази направлення 10.03.2020 на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 невизначених документів (а.с. 169).

У судове засідання призначене на 15.03.2021 позивач не прибув, явку свого представника не забезпечив, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд, у зв`язку з неявкою позивача відклав судове засідання на 31.03.2021.

Відомостей формування повістки про виклик позивача до суду на 31.03.2021 матеріали справи не містять, проте наявні докази направлення 26.03.2020 на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 невизначених документів (а.с. 178).

У судове засідання призначене на 31.03.2021 позивач не прибув, явку свого представника не забезпечив, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Судове засідання знято з розгляду у зв`язку перебування судді у відпустці та наступне судове засідання призначено на 20.04.2021.

Відомостей формування повістки про виклик позивача до суду на 20.04.2021 матеріали справи не містять, проте наявні докази направлення 15.04.2020 на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 невизначених документів (а.с. 182).

У судове засідання призначене на 20.04.2021 позивач не прибув, жодних заяв чи клопотань до суду не надав. Суд визнав явку позивача в наступне судове засідання обов`язковою та призначив наступне судове засідання на 17.05.2021.

Про виклик позивача до суду на 17.05.2021 було сформовано повістку (а.с. 186), також матеріали справи містять докази направлення 12.05.2020 на адресу електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_1 невизначених документів (а.с. 187).

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні вказав про те, що позивач не прибув у судове засідання 15.03.2021, 31.03.2021, 20.04.2021 та 17.05.2021 явку своїх уповноважених представників у судові засідання не забезпечив, тобто повторно не прибув у судове засідання. Судом не встановлено наявність поважних причин для неприбуття позивача у судові засідання. Разом з тим, судом встановлено, що неявка позивача перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Як зазначалося, оскаржуване рішення прийняте у зв`язку із неприбуттям позивача у судові засідання 15.03.2021, 31.03.2021, 20.04.2021 та 17.05.2021. Приймаючи це рішення, суд першої інстанції наголошував на тому, що про розгляд справи позивач був належним чином повідомлений, проте у судові засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Проте, колегія суддів вважає такі висновки суду першої інстанції помилковими.

Частина третя статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) передбачає, що судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 129 КАС за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.

Згідно частини другої статті 129 КАС учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.

За змістом частини другої статті 307 КАС про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром. При цьому, текст повістки надсилається судом учаснику судового процесу електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку тільки за наявності відповідної письмової заяви цього учасника судового процесу.

Аналогічну позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 02 жовтня 2018 року у справі №805/590/17-а.

Відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що наслідки повторної неявки позивача у судове засідання у вигляді залишення позову без розгляду, можна застосовувати лише у випадку належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Проте, в матеріалах справи відсутні докази надсилання позивачу або його представнику повідомлення про розгляд справи 15.03.2021, 31.03.2021, 20.04.2021 та 17.05.2021 шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром та відповідні докази отримання такого повідомлення. Також відсутні відомості щодо надсилання тексту повістки текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідний номер телефону.

Водночас, наявні у матеріалах справи докази направлення певних документів на адресу електронної пошти, не є доказами належного повідомлення позивача та його представника про дату, час та місце розгляду справи, оскільки позивач або його представник не подавали письмову заяву про здійснення повідомлення шляхом надіслання тексту повістки електронною поштою. Окрім того, як зазначалося, матеріали справи взагалі не містять доказів формування повісток позивачу на 31.03.2021, 20.04.2021.

Мотиви суду першої інстанції про те, що секретарем судового засідання було повідомлено позивача про судові засідання шляхом надсилання повісток на адресу яка зазначена позивачем в позовній заяві (АДРЕСА_1), здійснення телефонограмою на номер який зазначено позивачем та його представником в позовній заяві (НОМЕР_1, НОМЕР_2) та в подальшому на адресу його представника засобом електронного зв`язку, шляхом надсилання повістки на електрону адресу (ІНФОРМАЦІЯ_1), суперечать наявним в матеріалах справи документам.

Отже, позивача не було належним чином повідомлено про розгляд справи 15.03.2021, 31.03.2021, 20.04.2021 та 17.05.2021, а тому підстави для застосування судом першої інстанції 17.05.2021 пункту 4 частини першої статті 240 КАС та залишення позову без розгляду були відсутні.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про залишення позову без розгляду.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Решта доводів учасників справи висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

За змістом частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, порушено норми процесуального права які призвели до неправильного вирішення питання, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 34, 243, 311, 312, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Є.В. Чаку

Суддя І.В. Федотов