Справа № 156/768/19
Суддя: Санакоєв Д. Т.
Дата ухвалення: 2021-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №156/768/19
Провадження №2-а/155/6/21
ГОРОХІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

05.10.2021 м. Горохів

Горохівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого судді Санакоєва Д.Т.,

при секретарі судового засідання Федонюк О.М.,

з участю:

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача адвоката Свистун О.В.,

представника відповідача адвоката Грома Б.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - помічник лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович,

В С Т А Н О В И В:

01 серпня 2019 року до Іваничівського районного суду Волинської області, як адміністративного суду, надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Волинського обласного управління лісового та мисливського господарства про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - помічник лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович.

У позовній заяві позивач просив:

1. поновити пропущені строки звернення до адміністративного суду із даним позовом, як такі, що пропущені з поважних причин;

2. відкрити провадження у справі;

3. визнати незаконною та скасувати постанову помічника лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович від 02.04.2018 року №00000068 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП.

В обґрунтування підстав для поновлення строків звернення до суду позивач вказав, що ним у встановлені законом строки було подано позов на постанову помічника лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакули Віталія Івановича від 02.04.2018 року №00000068 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП. Рішенням Іваничівського районного суду Волинської області від 25.04.2019 даний позов було задоволено, постанову скасовано, а провадження у справі закрито за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Проте постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду дане рішення було скасовано і у позові відмовлено, оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача. Постанову апеляційного суду позивачем отримано тільки 23 липня 2019 року і зразу ж подано позовну заяву. Зважаючи на вищенаведене, вважає, що причини пропуску строку поважні, тому просить їх поновити.

Дана адміністративна справа, разом з розпорядженням в.о. голови Іваничівського районного суду від 13 серпня 2019, у зв`язку з неможливістю розподілу передано на розгляд Горохівському районному суду Волинської області, як найбільш територіально наближеному до Іваничівського районного суду Волинської області.

Ухвалою суду від 23 серпня 2019 року відкрито провадження у справі, поставлено проводити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з проведенням судового засідання та повідомленням сторін.

Розпорядженням керівника апарату Горохівського районного суду Волинської області від 08 червня 2021 року вказану справу передано для проведення повторного автоматичного розподілу, у зв`язку із задоволенням заяви про самовідвід головуючої судді Адамчук Г.М.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.06.2021 дану справу передано для розгляду судді Санакоєву Д.Т.

Представником відповідача подано суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. Клопотання обґрунтоване тим, що позивачем пропущено строки звернення до суду, а обставини, на які посилається позивач як на поважну причину його пропуску не є такими, що перешкоджали позивачу реалізувати своє право на звернення до суду в межах встановленого законом строку.

Заслухавши думку представника відповідача, який подане клопотання підтримав, просив його задовольнити, позивача та його представника, які просили поновити строк на звернення до суду з відповідним позовом, а клопотання представника відповідача просили залишити без задоволення, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

На підставі ч.ч.1-2 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У відповідності до ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

В судовому засіданні встановлено, що оскаржувана постанова у справі №00000068 від за ст.65 КУпАП винесена 02 квітня 2018 року в присутності ОСОБА_1 .

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення ОСОБА_1 до суду стороною позивача стверджувалось, що ними у встановлені законом строки було подано позов на постанову помічника лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакули Віталія Івановича від 02.04.2018 року №00000068 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП. Рішенням Іваничівського районного суду Волинської області від 25.04.2019 даний позов було задоволено, постанову скасовано, а провадження у справі закрито за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Проте постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду дане рішення було скасовано і у позові відмовлено, оскільки позов пред`явлено до неналежного відповідача. Постанову апеляційного суду позивачем отримано тільки 23 липня 2019 року і зразу ж подано позовну заяву.

Враховуючи вищевикладене, причиною пропуску позивачем строку звернення до суду із даним позовом є звернення з позовом в строк визначений законом, але до неналежного відповідача і встановлення цього лише судом апеляційної інстанції.

Доказування поважності причин пропуску строку звернення з позовом до суду покладається на позивача. В разі невизнання цих обставин, відповідач також зобов`язаний подати суду належні докази в обґрунтування своїх заперечень.

При вирішенні питання про поновлення пропущеного строку на звернення до суду, судом приймається до уваги правова позиція, яка викладена в ухвалі Верховного Суду від 15.02.2018 року у справі №800/499/17, де зазначено, що строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин.

З ними пов`язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов`язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки.

Причини пропуску строку є поважними, якщо обставини які зумовили такі причини є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Підстави пропуску строку оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову. Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права на оскарження постанови державного органу, може бути підставою для висновку про пропуск строку її оскарження з поважних причин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Європейський суд з прав людини у пунктах 46, 47 рішення від 29 січня 2016 року у справі «Устименко проти України» зазначив, що одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатись перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

При цьому Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21 грудня 2010 року, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28 березня 2006 року, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

У зв`язку із вищевказаним, підстави пропуску звернення до суду, вказані позивачем у позовній заяві, суд визнає неповажними.

Враховуючи викладене, оскільки позовна заява надійшла до суду з пропуском строку, встановленого статтею 286 КАС України, без поважних причин, тому адміністративний позов ОСОБА_1 до ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - помічник лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович, підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Згідно ч.3 ст.123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 123, 240, 243, 248, 286 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку на оскарження постанови помічника лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович від 02.04.2018 року №00000068 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП.

Задовольнити клопотання представника відповідача адвоката Грома Б.М. про залишення без розгляду адміністративного позову ОСОБА_1 до ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - помічник лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович.

Залишити без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 до ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, третя особа без самостійних вимог на стороні відповідача - помічник лісничого ДП «Володимир-Волинське лісомисливське господарство» Волинського обласного управління лісового і мисливського господарства» Вакула Віталій Іванович про скасування постанови від 02.04.2018 року №00000068 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.65 КУпАП.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Горохівський районний суд Волинської області. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Горохівського районного суду

Волинської області Д.Т.Санакоєв