Справа № 640/32332/20
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Горяйнова А.М.,

суддів - Файдюка В.В. та Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИЛА:

У грудні 2020 року ФОП ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 07 квітня 2020 року № .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального та процесуального права. Скаржник вказує на те, що під час проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 була виявлена відкрита упаковка алкогольного напою без марки акцизного податку, що є порушенням вимог ч. 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального». Відповідач зазначає, що відсутність залишків марки акцизного податку, сліди якої мають зберегтися навіть у разі відкоркування пляшки, підтверджується матеріалами фотофіксації.

Відзив на апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області до суду не надходив, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року - без змін, виходячи з такого.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом встановлено та сторонами справи не заперечується, що ФОП ОСОБА_1 здійснює господарську діяльність у магазині за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлова будівля № 101.

Позивач є власником ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями - сидром та перрі (без додавання спирту), реєстраційний номер 1900023, з терміном дії з 30 грудня 2019 року до 30 грудня 2020 року та ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями (пивом), реєстраційний номер 1900618, з терміном дії з 30 грудня 2019 року до 30 грудня 2020 року.

Головне управління ДПС у Київській області провело фактичну перевірку магазину, що розташований за вказаною адресою, з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України у сфері виробництва і обігу підакцизної продукції, результати якої оформлено актом від 11 березня 2020 року № 77/10-36-82-00-10/ НОМЕР_1 .

Згідно із вказаним актом, під час проведення перевірки був установлений факт зберігання алкогольного напою - вина ординарного столового виноградного напівсолодкого білого «Золоте Руно», Мускат Білий, 10 літрів, 9,5-13 % об., за ціною 600 грн 00 коп без марки акцизного податку встановленого зразка.

Такі дії ФОП ОСОБА_1 були визнані порушенням вимог ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

На підставі акту фактичної перевірки Головне управління ДПС у Київській області винесло податкове повідомлення-рішення від 07 квітня 2020 року № , яким застосувало до позивача штраф у розмірі 17000 грн 00 коп., що передбачений абз. 16 ч. 2 ст. 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального».

Вказане рішення контролюючого органу позивач оскаржила до Державної фіскальної служби України, однак у задоволенні скарги було відмовлено рішенням від 02 липня 2020 року № 20739/6/99-06-02-06-06.

Не погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням від 07 квітня 2020 року № , ФОП ОСОБА_1 звернулася до суду із адміністративним позовом про визнання його протиправним та скасування.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог ФОП ОСОБА_1 , суд першої інстанції керувався тим, що зберігання та реалізація алкогольних напоїв за наявності марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі згідно із законодавством розповсюджується на продаж повної (невідкоркованої) пляшки або іншої тари з алкогольним напоєм, натомість у разі реалізації у закладах алкогольних напоїв на розлив чинним законодавством не вимагається збереження марки акцизного податку на такій пляшці або іншій тарі.

Також суд першої інстанції прийшов до висновку, що виявлений під час фактичної перевірки алкогольний напій не є таким, що вважається немаркованим у розумінні п. 226.9 ст. 226 Податкового кодексу України.

Суд першої інстанції також звернув увагу на те, що контролюючий орган не надав доказів реалізації алкогольного напою без марки акцизного податку, яким міг бути розрахунковий документ.

Під час розгляду і вирішення спору суд першої інстанції врахував позицію Верховного Суду, що викладена у постанові від 18 травня 2018 року у справі № 804/4921/17.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення адміністративного позову ФОП ОСОБА_1 , оскільки він знайшов своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом- сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та пальним, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального на території України визначає Закон України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» (далі - Закон).

Матеріально-правовою підставою для застосування до позивача штрафу став висновок контролюючого органу про порушення вимог абз. 16 ч. 2 ст. 17 Закону. Вказана норма права у редакції, що була чинною на час винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, передбачало, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) у разі виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, або з використанням тари, що не відповідає вимогам, визначеним частиною першою статті 11 цього Закону, застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у розмірі 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Зміст виявленого порушення, згідно з актом від 11 березня 2020 року № 77/10-36-82-00-10/ НОМЕР_1 полягав саме у зберіганні алкогольного напою без марки акцизного податку встановленого зразка.

Відповідно до пп. 14.1.107 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Згідно з п. 226.2. ст. 226 Податкового кодексу України наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам, а також підтвердженням сплати податку та легальності ввезення товарів.

За правилами п.п. 226.6, 226.7, 226.11 ст. 226 Податкового кодексу України маркуванню підлягають усі алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється.

Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Ввезення на митну територію України, зберігання, транспортування, прийняття на комісію з метою продажу та продаж на митній території України не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв та тютюнових виробів забороняються.

У відповідності до п. 228.9 ст. 228 Податкового кодексу України відповідальність за недодержання порядку маркування, продажу алкогольних напоїв і тютюнових виробів, несплату чи несвоєчасну сплату податку несуть виробники (замовники), імпортери, продавці таких товарів та їх посадові особи відповідно до закону.

Як раніше зазначалося, під час проведення фактичної перевірки контролюючий орган виявив, що на місці реалізації алкогольних напоїв ФОП ОСОБА_1 - у магазині за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлова будівля № 101, зберігається вино ординарне столове виноградне напівсолодке біле «Золоте Руно», Мускат Білий, 10 літрів, 9,5-13 % об., за ціною 600 грн 00 коп, без марки акцизного податку встановленого зразка.

Судом першої інстанції встановлено, що тара із вказаним алкогольним напоєм на час проведення фактичної перевірки була відкоркована, реалізація вина здійснювалася позивачем на розлив.

Для правильного вирішення цієї справи належить встановити наявність чи відсутність у ФОП ОСОБА_1 обов`язку забезпечувати зберігання марки акцизного податку, що містилася на тарі з алкогольним напоєм, який реалізується на розлив, до повного продажу її вмісту.

Колегія суддів враховує, що згідно з п. 226.1 ст. 226 Податкового кодексу України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Зазначена норма права вказує на те, що відкупорювання (розкривання) товару призводить до втрати марки акцизного податку як документа у розумінні пп. 14.1.107 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України. Відкупорювання тари з алкогольним напоєм виключає можливість збереження на ній наклеєної марки акцизного податку.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку про те, що обов`язок зберігати алкогольні напої з марками акцизного податку, в силу встановлених законом особливостей їх маркування, не може поширюватися на відкорковану тару, реалізація вмісту якої проводиться на розлив.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що вимоги щодо зберігання та реалізації алкогольних напоїв лише за умови наявності марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці або на іншій тарі розповсюджуються на невідкорковані підакцизні товари. Натомість у разі реалізації в закладах алкогольних напоїв на розлив законодавець не вимагає наявності марки акцизного податку на такій пляшці або іншій тарі, а також не покладає на суб`єктів підприємницької діяльності обов`язку зберігати розірвані марки акцизного податку після відкупорювання (розкривання) товару.

Така правова позиції викладена, зокрема, в постановах від 18 травня 2018 року у справі № 804/4921/17, від 08 листопада 2019 року у справі № 821/1144/16, від 29 липня 2020 року у справі № 810/4088/16.

Суд першої інстанції правильно зазначив, що відповідачем в акті фактичної перевірки не вказано де саме зберігались напої, чи містила тара, в яку розлито алкогольні напої, залишки слідів клею від відклеєної марки акцизного податку чи залишки самої марки акцизного податку та чи не була відклеєною марка акцизного податку, не вказано також номер партії та дату виробництва алкогольних напоїв, які в обов`язковому порядку зазначаються на кожній пляшці алкогольного напою. Посадовими особами податкового органу не відображено в акті детального опису зразків продукції, опису усіх дій, запитань і пропозицій, вчинених під час перевірки, для підтвердження факту вжиття інспекторами усіх передбачених законом заходів з метою підтвердження факту правопорушення.

Колегія суддів враховує, що разом з відзивом на адміністративний позов Головне управління ДПС у Київській області надало до суду матеріали фотофіксації, посилання на які містилося в акті фактичної перевірки. Разом з тим, низька якість таких матеріалів не дає змогу встановити наявність чи відсутність ознак наклеювання марки акцизного податку.

Позивач також надала копії фотокарток, на яких, за її твердженням, зображена продукція, що є аналогічною зазначеній в акті перевірки від 11 березня 2020 року № 77/10-36-82-00-10/. Такі фотокартки містять зображення тари з марками акцизного податку.

Порівнявши фотоматеріали, надані сторонами, колегія суддів встановила, що фотокартки, виготовлені контролюючим органом, не містять зображення тієї частини упаковки, де розміщується марка акцизного податку.

Таким чином відповідач, в порушення вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів фактичного порушення ФОП ОСОБА_1 вимог ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва та обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

За таких обставин колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що адміністративний позов про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області від 07 квітня 2020 року № є законним, обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

Доводи апеляційної скарги відповідача не спростовують висновків суду першої інстанції, що викладені в рішенні суду від 23 квітня 2021 року, та не можуть бути підставою для його скасування,

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, надав належну оцінку дослідженим доказам та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 238, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Київській області - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді В.В. Файдюк

Є.В. Чаку