Справа № 280/5334/21
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року Справа № 280/5334/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання Стовбур А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.158-Б; )

про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі відповідач, Управління), в якій позивач просить:

1) визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у формуванні подання на повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна;

2) зобов`язати відповідача сформувати до Бердянського управління Державної казначейської служби України Запорізької області подання про повернення позивачу суми збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 3160,00 грн., сплаченого згідно з квитанцією №ПН2361120 від 01.06.2021.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 01.06.2021 позивач вперше придбав квартиру на підставі договору купівлі-продажу, під час укладення якого сплатив збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна в сумі 3160,00 грн. 07.06.2021 позивач звернувся до Управління із заявою щодо повернення надмірно сплаченого збору, надавши документи на підтвердження факту придбання квартири вперше, однак у задоволенні заяви відмовлено. Позивач вважає таку відмову протиправною, просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою суду від 30.06.2021 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 19.07.2021 відкрито провадження у справі, справу призначено до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

10.08.2021 відповідач подав відзив на позовну заяву, за змістом якого не погоджується із заявленими позовними вимогами, зазначає, що питання сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна вирішується при нотаріальному посвідченні договорів купівлі-продажу нерухомого майна за умови надання нотаріусу документів, що підтверджують звільнення від сплати збору, перелік яких наведений в пункті 15-2 Порядку сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.1998 №1740 (далі - Порядок №1740). При нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу нерухомого майна не було встановлено підстав для звільнення позивача від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, а тому збір сплачено у розмірі, встановленому Законом. Зазначає, що Управління має доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, проте, зазначені реєстри не містять вичерпний перелік власників нерухомого майна, відповідно витяги з них не доводять факту придбання покупцем нерухомого майна вперше. Вказує, що Управління не має права приймати рішення щодо звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, а тому підстави для повернення позивачу сплачених коштів відсутні. Просить відмовити в задоволенні позову. Крім того, просить залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, Головне управління Державної казначейської служби у Запорізькій області з тих підстав, що рішення у цій справі може призвести до необхідності виплати коштів даною особою.

Вирішуючи клопотання про залучення до участі в справі Головного управління Державної казначейської служби у Запорізькій області як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, суд виходить з того, що відповідно до частини 4 статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Клопотання відповідача, викладене у відзиві на позовну заяву, не містить обґрунтування підстав для залучення до участі в справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, адже зазначаючи про можливе виникнення у Головного управління Державної казначейської служби у Запорізькій області обов`язків у зв`язку з розглядом даної справи, відповідач не посилається на жодні норми права, якими такі обов`язки встановлені. Крім того, суд звертає увагу, що відповідно до заявлених позовних вимог позивач порушує питання про зобов`язання відповідача вчинити певні дії, спрямовані до Бердянського управління Державної казначейської служби України Запорізької області, а не Головного управління Державної казначейської служби у Запорізькій області, при цьому при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судом не встановлено підстав для залучення такої особи до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення такого клопотання відповідача.

На підставі наданих сторонами письмових доказів судом встановлено такі обставини.

01.06.2021 між позивачем (покупець) та ОСОБА_2 (далі продавець), укладено договір купівлі-продажу квартири, зареєстрований в реєстрі за №700 приватним нотаріусом Бердянського міського нотаріального округу Запорізької області Степаненко Т.А., згідно з яким продавець продає та передає у власність покупця квартиру АДРЕСА_2 , а покупець зобов`язується сплатити за неї визначену за домовленістю сторін грошову суму.

При нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу квартири від 01.06.2021 позивачем сплачено збір на обов`язкове державне пенсійне страхування у розмірі 3160,00 грн. згідно квитанції №ПН2361120 від 01.06.2021 Бердянського відділення №28 АТ «ТАСКОМБАНК».

07.06.2021 позивач звернувся до Управління із заявою, в якій просив повернути йому надмірно сплачені 01.06.2021 кошти, а саме збір на обов`язкове державне пенсійне страхування за придбання нерухомого майна, в сумі 3 160,00 грн.

До заяви позивач додав такі документи:

- копія довідки перебування на квартирному обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилим приміщенням для постійного проживання з 28.02.2003 року по 12.01.2021 року;

- копія довідки керуючого ТВБВ №1007/0339 АО «Державний ощадний банк України» від 07.12.2020 року №107.339-50/774 про неучасть в приватизації та невикористання житлових чеків;

- копія довідки керуючого ТВБВ № 1002/0309 АО «Державний ощадний банк України» від 04.12.2020 року №118.34/403-К про неучасть в приватизації та невикористання житлових чеків;

- копія відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.12.2020 року;

- копія договору-купівлі продажу від 01.06.2021 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.06.2021 року,

- копія квитанції №ПН2361120 від 01.06.2021 року на суму 3160 грн. 00 коп.;

- копія Картки реквізитів для проведення операції поповнення карткового рахунку НОМЕР_2 .

Листом від 11.06.2021 №0800-0606-8/40941 Управління повідомило позивача з посиланням на положення Закону України «Про збір на обов`язкове державне пенсійне страхування» від 26.06.1997 №400/97-ВР (далі - Закон №400/97-ВР), Порядку №1740, що Управління, як територіальний орган центрального органу державної влади, відповідно до ст. 19 Конституції України зобов`язано діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Оскільки, Порядком №1740 не передбачено право органів Пенсійного фонду України приймати рішення щодо звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, відповідні повноваження у Головного управління відсутні. За таких обставин, враховуючи те, що при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу нерухомого майна від 01.06.2021 №700, за результатом розгляду наданих документів не було встановлено підстав для звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, збір сплачено у розмірі, встановленому Законом, підстави для повернення сплачених сум збору на обов`язкове державне пенсійне страхування в розмірі 3 160,00 грн. відсутні.

Не погодившись з відмовою Управління у поверненні надмірно сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування в розмірі 3 160,00 грн., позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок справляння та використання збору на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування визначає Закон №400/97-ВР.

За змістом пункту 9 статті 1 Закону №400/97-ВР платниками збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та фізичні особи, які придбавають нерухоме майно, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше. Нерухомим майном визнається жилий будинок або його частина, квартира, садовий будинок, дача, гараж, інша постійно розташована будівля, а також інший об`єкт, що підпадає під визначення групи 3 основних засобів та інших необоротних активів згідно з Податковим кодексом України. Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється за наявності документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Пунктом 8 частини 1 статті 2 цього Закону передбачено, що об`єктом оподаткування є для платників збору, визначених пунктом 9 статті 1 цього Закону, - вартість нерухомого майна, зазначена в договорі купівлі-продажу такого майна.

Питання сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з окремих видів господарських операцій згідно із Законом №400/97-ВР врегульовані Порядком №1740.

Згідно з абзацом 1 пункту 15-1 Порядку №1740 (тут й надалі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачується підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності та фізичними особами, які придбавають нерухоме майно, у розмірі 1 відсотка від вартості нерухомого майна, зазначеної в договорі купівлі-продажу такого майна, за винятком державних підприємств, установ і організацій, що придбавають нерухоме майно за рахунок бюджетних коштів, установ та організацій іноземних держав, що користуються імунітетами і привілеями згідно із законами та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також громадян, які придбавають житло і перебувають у черзі на одержання житла або придбавають житло вперше.

За положеннями пункту 15-2 Порядку №1740 збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна не сплачується, якщо:

б) право власності на житло, отримане фізичною особою в результаті його приватизації, відповідно до Закону України "Про приватизацію державного житлового фонду";

в) особа придбаває житло вперше, що підтверджується заявою фізичної особи про те, що вона не має та не набувала права власності на житло (в тому числі не приватизовувала, не успадковувала, не отримувала у дар, не купувала, зокрема як частку в спільному майні подружжя), та відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (з урахуванням відомостей з невід`ємної архівної складової частини цього Реєстру про набуття, зміну і припинення речових прав на нерухоме майно, про внесені зміни до відповідних записів Державного реєстру речових прав на нерухоме майно) про відсутність зареєстрованих за такою особою прав власності на житло, а також даними про невикористання житлових чеків для приватизації або використання їх для приватизації частки майна державних підприємств і земельного фонду. Документом, що підтверджує невикористання житлових чеків для приватизації державного житлового фонду, є довідки з місць проживання (після 1992 року);

г) особа перебуває у черзі на одержання житла, що підтверджується документом, виданим органом, до компетенції якого належить ведення обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Відповідно до пункту 15-3 Порядку №1740 нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється за наявності документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна.

Документом, що підтверджує сплату збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна, є платіжне доручення платника збору про перерахування сум збору на бюджетні рахунки для зарахування надходжень до державного бюджету, відкриті в головних управліннях Казначейства. Копія такого платіжного доручення зберігається в нотаріуса, який посвідчив договір.

Суми збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна сплачуються платниками, зазначеними у пункті 15-1 цього Порядку, за місцем розташування державної нотаріальної контори або робочого місця приватного нотаріуса.

Нотаріальне посвідчення договорів купівлі-продажу нерухомого майна здійснюється без документального підтвердження сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі-продажу нерухомого майна за наявності зазначених у підпунктах в або г пункту 15-2 цього Порядку інформації та документів, що підтверджують звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування.

З аналізу змісту наведених норм слідує, що особа, яка вперше придбає житло, за умови подання нотаріусу документів, передбачених пунктом «в» або «г» пункту 15-2 Порядку №1740, не сплачує збір на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна.

Як встановлено судом, підставою для відмови в поверненні позивачу помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування стало те, що при нотаріальному посвідченні договору купівлі-продажу квартири від 01.06.2021 нотаріусом не встановлено підстав для звільнення позивача від сплати вказаного збору, а відповідач не є уповноваженим органом щодо вирішення наведеного питання.

Разом з тим, суд враховує що у разі, коли особа не реалізувала право на подання документів, що посвідчують її право на звільнення від сплати збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операцій купівлі нерухомого майна, під час нотаріального оформлення договору купівлі-продажу, це не позбавляє її права на звернення до органу Пенсійного фонду із заявою щодо повернення помилково сплаченої суми збору.

Відтак, наведені аргументи відповідача суд вважає хибними.

За положеннями пункту 5 Порядку повернення (перерахування) коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2013 №787 (далі Порядок №787) передбачено, що повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету або на єдиний рахунок (у разі його використання) податків, зборів, пені, платежів та інших доходів бюджетів, перерахування компенсації здійснюється за поданням (висновком) органів, що контролюють справляння надходжень бюджету, а при поверненні судового збору (крім помилково зарахованого) - за судовим рішенням, яке набрало законної сили.

Між тим, згідно з додатком до постанови Кабінету міністрів України від 16.02.2011 року №106 «Деякі питання ведення обліку податків і зборів (обов`язкових платежів) та інших доходів бюджету» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин), контроль за справлянням (стягненням) до бюджету надходжень, що обліковуються за кодом доходів бюджету 24140500 (збір з операцій придбання (купівлі-продажу) нерухомого майна) покладено на Пенсійний фонд України.

Отже, саме на органи Пенсійного фонду покладено обов`язок прийняття рішень про наявність чи відсутність підстав для повернення коштів, сплачених за напрямком зарахування збору на обов`язкове державне пенсійне страхування.

Суд звертає увагу, що у листі від 11.06.2021 №0800-0606-8/40941 відповідач не надав оцінку документам, наданим позивачем на виконання підпунктів «в» та «г» пункту 15-2 Порядку №1740.

Разом з тим, як встановлено судом, до заяви позивача про повернення помилково сплаченого збору було додано документи на підтвердження факту придбання житла вперше, зокрема, копію довідки перебування на квартирному обліку осіб, які потребують поліпшення житлових умов шляхом забезпечення жилим приміщенням для постійного проживання з 28.02.2003 року по 12.01.2021 року; копію довідки керуючого ТВБВ №1007/0339 АО «Державний ощадний банк України» від 07.12.2020 року №107.339-50/774 про неучасть в приватизації та невикористання житлових чеків; копію довідки керуючого ТВБВ № 1002/0309 АО «Державний ощадний банк України» від 04.12.2020 року №118.34/403-К про неучасть в приватизації та невикористання житлових чеків; - копію відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 01.12.2020 року; - копію договору-купівлі продажу від 01.06.2021 року та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 01.06.2021 року, - копію квитанції №ПН2361120 від 01.06.2021 року на суму 3160 грн. 00 коп. Крім того, у своїй заяві позивач зазначив, що квартиру придбав вперше.

Зміст наданих документів дозволяє дійти висновку, що позивачем виконано умови підтвердження факту придбання житла вперше, визначені пунктом 15-2 Порядку №1740.

З огляду на вищевказане, суд дійшов до висновку, що при прийнятті рішення про відмову у поверненні позивачу збору на обов`язкове державне пенсійне страхування у розмірі 3 160,00 грн. відповідач не врахував всі обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, а тому таке рішення є протиправним та з метою ефективного захисту порушеного права позивача підлягає скасуванню.

Стосовно обраного позивачем способу захисту порушеного права шляхом визнання протиправними дій відповідача щодо відмови в перерахунку пенсії, суд зазначає таке.

Частиною 2 статті 9 КАС України визначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В контексті наведеного вище, суд звертає увагу, що в рамках адміністративного судочинства:

дії - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у здійсненні суб`єктом владних повноважень своїх обов`язків у межах наданих законодавством повноважень чи всупереч їм;

бездіяльність - певна форма поведінки суб`єкта владних повноважень, яка полягає у невиконанні ним дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладених на нього посадових обов`язків згідно із законодавством України;

рішення - нормативно-правовий акт або індивідуальний акт (нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк).

Суд зазначає, що за своєю суттю відмова в поверненні помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування є вольовим рішенням суб`єкта владних повноважень, незалежно від того, яким чином відповідне рішення було оформлене, чи то окремим документом, чи у вигляді листа-відповіді, а тому порушення прав позивача відбулося внаслідок прийняття відповідачем протиправного рішення, а не у спосіб вчинення певних протиправних дій.

Вирішуючи позовні вимоги про зобов`язання Управління подати до Бердянського управління Державної казначейської служби України Запорізької області подання про повернення позивачу суми збору на обов`язкове державне пенсійне страхування з операції купівлі-продажу нерухомого майна в розмірі 3160,00 грн., суд виходить з такого.

Як зазначалось вище, пунктом 5 Порядку №787 визначено, що у разі повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету зборів, платежів та інших доходів бюджетів (крім зборів та платежів, контроль за справлянням яких покладено на органи Державної податкової служби України (далі - органи ДПС) та органи Державної митної служби України (далі - органи Держмитслужби)) подання подається до відповідного органу Казначейства за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

Подання подається платником разом з його заявою про повернення коштів з бюджету та оригіналом або копією документа на переказ, або паперовою копією електронного розрахункового документа, які підтверджують перерахування коштів до бюджету.

Заява про повернення коштів з бюджету складається платником у довільній формі з обов`язковим зазначенням такої інформації: причина повернення коштів з бюджету, найменування платника (суб`єкта господарювання), код за ЄДРПОУ (для юридичної особи) або прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи, реєстраційний номер облікової картки платника податків (ідентифікаційний номер) або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання в установленому порядку відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та мають відмітку у паспорті), місцезнаходження юридичної особи або місце проживання фізичної особи та номер контактного телефону, сума платежу, що підлягає поверненню, спосіб перерахування коштів з бюджету - у безготівковій формі із зазначенням реквізитів рахунку одержувача коштів чи у готівковій формі.

Відповідно до пункту 10 Порядку №787 заява та подання або копія судового рішення, засвідчена належним чином, подаються до відповідного головного управління Казначейства за місцем зарахування платежу до бюджету, Казначейства.

Відповідно до підпункту 2 пункту 4 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.04.2015 №215 Казначейство відповідно до покладених на нього завдань та в установленому законодавством порядку забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунка, відкритого у Національному банку, зокрема, здійснює повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, за поданням органів, що контролюють справляння надходжень бюджету.

Аналіз вищезазначених норм дає підстави для висновку, що процедура повернення помилково або надміру зарахованих до бюджету коштів, складається з декількох етапів: підготовка органами, що контролюють справляння надходжень бюджету, подання про повернення коштів; надання органами, що контролюють справляння надходжень бюджету, підготовленого подання платнику; звернення платника із відповідним поданням та заявою довільної форми до головного управління Казначейства.

При цьому, норми Порядку №787 не передбачають обов`язку органу Пенсійного фонду надавати відповідне подання до органу Казначейства, оскільки таке подання відповідно до встановленого порядку надається платникові.

Виходячи з наведеного законодавчого регулювання питання повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, відсутні підстави для зобов`язання відповідача подати подання до органу Казначейства, оскільки належним способом захисту порушеного права позивача у спірних правовідносинах є зобов`язання відповідача сформувати та надати позивачу подання про повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування в сумі 3160,00 грн., сплаченого з операції купівлі-продажу нерухомого майна згідно з квитанцією Бердянського відділення №28 АТ «ТАСКОМБАНК» №ПН2361120 від 01.06.2021, а тому позов підлягає частковому задоволенню.

Частиною 1 та 2 статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Приписами статті 90 КАС України встановлено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведеного вище суд вважає, що заявлені позовні вимоги знайшли своє підтвердження наданими до матеріалів справи письмовими доказами, є частково обґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про часткове задоволення адміністративного позову.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені позивачем судові витрати на оплату судового збору в розмірі 908,00 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Управління.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, оформлене листом від 11.06.2021 №0800-0606-8/40941, про відмову ОСОБА_1 у поверненні помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування в сумі 3160,00 грн., сплаченого з операції купівлі-продажу нерухомого майна згідно з квитанцією Бердянського відділення №28 АТ «ТАСКОМБАНК» №ПН2361120 від 01.06.2021.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області сформувати та надати ОСОБА_1 подання про повернення помилково сплаченого збору на обов`язкове державне пенсійне страхування в сумі 3160,00 грн. (три тисячі сто шістдесят гривень 00 коп.), сплаченого з операції купівлі-продажу нерухомого майна згідно з квитанцією Бердянського відділення №28 АТ «ТАСКОМБАНК» №ПН2361120 від 01.06.2021.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області судові витрати зі сплати судового збору в сумі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 .

Відповідач - Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області, місцезнаходження: 69057, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.158-Б; .

Повне судове рішення складено 04.10.2021.

Суддя М.О. Семененко