Справа № 320/7068/20
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2021-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/7068/20
УХВАЛА

05 жовтня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Василенка Я.М. та суддів Ганечко О.М., Кузьменка В.В. перевіривши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Торговий Альянс» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Головне управління Державної податкової служби у Київській області звернулось із апеляційною скаргою, в якій просять скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте із порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2021 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 - залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання вищевказаної ухвали шляхом звернення до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків та направлення такої заяви на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду з додаванням доказів на підтвердження поважності причин пропуску зазначених строків.

На виконання вимог зазначеної ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.09.2021 апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування поданого клопотання апелянт вказує на те, що апеляційну скаргу подано з пропуском строку через недостатнє (обмежене) фінансування, що, в свою чергу, унеможливлювало останнього здійснити сплату судового збору. Також, відповідач надав суду апеляційної інстанції копії листів Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області: від 03.02.2021 № 7-06/1019 про безспірне списання коштів з рахунків боржника у розмірі 768, 40 грн.; від 17.03.2021 № 7-06/2511 про безспірне списання коштів з рахунків боржника у розмірі 6 306, 00 грн.; від 13.04.2021 № 7-06-08/3420 про безспірне списання коштів з рахунків боржника у розмірі 5 846, 40 грн.; від 18.05.2021 № 7-06-08/4415 про безспірне списання коштів з рахунків боржника у розмірі 10 373, 40 грн. Крім того, скаржник надав копію листа від 16.02.2021 № 1005/8/10-36-20-09, адресованого Державній податковій службі України, яким повідомлено про потребу в наближенні додаткових коштів в межах кошторису для оплати судового збору на суму 2 978, 12 тис. грн. Разом з тим, апелянтом надано копію службового листа від 24.05.2021 № 218/10-36-10-01 щодо сплати судового збору в даній справі.

Перевіривши клопотання скаржника, колегія суддів вважає, що воно не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, заявник зобов`язаний демонструвати свою готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи та утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у її розгляді, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури судового розгляду. Самих по собі посилань на обставини, пов`язані з неналежним фінансуванням державної установи чи організації чи відсутністю таких коштів взагалі, недостатньо для підтвердження поважності причин пропуску строку. Відповідач, маючи намір реалізації наданого йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх процесуальних обов`язків, що також передбачає частина друга статті 49 КАС України.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20.01.2012 у справі «Рисовський проти України» підкреслено особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Відповідна процедура виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом була запроваджена і встановлена державою в особі законодавця, тому виходячи з принципу «належного урядування» наслідки недотримання державою самостійно встановлених нею правил та обов`язків не можуть впливати на добросовісного платника податків.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29.10.2020 у справі № 826/14300/17.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Перевіривши доводи скаржника, враховуючи вищевказані висновки Верховного Суду, колегія суддів зазначає, що звертаючись до суду із апеляційною скаргою вдруге, відповідач сплатив судовий збір.

Враховуючи зміст доводів щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а також доводів клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, відповідачу було запропоновано надати суду письмові докази, які підтверджують:

- відсутність коштів на рахунку Головного управління Державної податкової служби у Київській області починаючи з дати подачі апеляційної скарги вперше по день закінчення строку усунення недоліків апеляційної скарги, встановленого ухвалами суду від 01.02.2021 та 01.09.2021;

- вжиття заходів, спрямованих на виконання вимог ухвали суду від 01.02.2021 в установлений строк, а також на отримання коштів для сплати судового збору;

- відновлення можливості сплатити судовий збір саме 18.05.2021;

- звернення до суду із повторною апеляційною скаргою невідкладно після отримання платіжного доручення про сплату судового збору.

Однак, з наведених відповідачем доводів та наданих доказів, у колегія суддів відсутні підстави вважати, що майновий стан відповідача не дозволяв йому сплатити судовий збір за подання апеляційної скарги.

Надаючи оцінку доводам скаржника про наявність інших перешкод для усунення недоліків апеляційної скарги, поданої до суду апеляційної інстанції вперше, в межах встановленого судом строку, колегія суддів враховує, що з 16.03.2018 набули чинності зміни до п. 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 № 845 (далі - Порядок № 845), відповідно до яких зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору. У відповідності до п. 25 Порядку № 845 безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

Таким чином, починаючи із 16.03.2018 Головне управління Державної податкової служби у Київської області має можливість сплачувати судовий збір навіть у разі зупинення операцій на рахунках.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що надаючи до суду апеляційної інстанції разом із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, копії листа від 16.02.2021 № 1005/8/10-36-20-09 щодо потреби в наближенні додаткових коштів в межах кошторису для оплати судового збору на суму 2 978, 12 тис. грн. та службового листа від 01.02.2021 № 154/10-36-20-08 щодо сплати судового збору в цій справі, скаржник не повідомив результати розгляду вказаних звернень адресатами та не надав пояснень, яким чином вказані листи можуть підтвердити факт відсутність коштів для сплати судового збору.

Крім того, скаржник не надав доказів звернення саме до органів Державної казначейської служби України з платіжними дорученнями щодо сплати судового збору у вказаній справі, у проведенні яких було б відмовлено з підстав безспірного списання коштів.

Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання скаржника про поновлення строку на апеляційне оскарження відсутні.

У відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Отже, враховуючи зазначені вимоги норм процесуального права та той факт, що поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відсутні, а інших доказів поважності пропуску даних процесуальних строків не зазначено і не надано до суду апеляційної інстанції, то в даному випадку слід відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст.ст. 248, 299, 321, 325, 328 КАС України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної податкової служби у Київській області про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія «Торговий Альянс» до Головного управління Державної податкової служби у Київській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач Василенко Я.М.

Судді Ганечко О.М.

Кузьменко В.В.