Справа № 640/20586/21
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2021-10-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

07 жовтня 2021 року м. Київ № 640/20586/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., розглянувши, у порядку спрощеного позовного провадження, клопотання відповідача-1 про проведення розгляду справи у судовому засіданні, про витребування доказів, про залучення до участі у справі третіх осіб, про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
до1) Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, 2) Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області
про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправними дій та зобов`язання утриматись від вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (04070, м. Київ, вул. Борисоглібська, 3, ), Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області (43025, Волинська обл., м. Луцьк, вул. Паркова, 5/13, ), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 27.05.2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області від 31.10.2019 № 84-1 про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу ОСОБА_1 свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту,

- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 27.05.2021 про скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області від 24.10.2019 № 83-5 про допуск ОСОБА_1 до складання кваліфікаційного іспиту,

- визнати протиправними дії Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області щодо поширення персональних даних ОСОБА_1 без його згоди шляхом надання Вищій кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури кваліфікаційної справи позивача, яка містить у собі його персональні дані,

- зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Волинської області утриматися від поширення персональних даних позивача без його згоди.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03.08.2021 справу прийнято до провадження, призначено розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення виклику сторін.

Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури разом з відзивом на позовну заяву подала низку клопотань з процесуальних питань.

Щодо клопотання про проведення розгляду справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Клопотання відповідача про проведення розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи, обґрунтоване необхідністю повного та всебічного встановлення обставин справи, а також бажанням відповідача надати усні пояснення.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною шостою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Дослідивши заяву позивача, матеріали справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки наведені відповідачем обґрунтування, свідчать лише про актуальність справи для нього та його бажання взяти участь у її розгляді у судовому засідання та не засвідчують факт того, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагає проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Також суд звертає увагу позивача, що у разі необхідності подання пояснень, аргументів, міркувань щодо суті справи або процесуальних питань, сторони мають право на подання заяв, передбачених главою І розділу ІІ Кодексу адміністративного судочинства України.

Щодо клопотання про витребування доказів.

Відповідач-1 просить витребувати у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської області копії матеріалів кваліфікаційної справи відносно ОСОБА_1 та зазначає, що оскаржувані у цій справі рішення приймались на підставі та з урахуванням документів, що містяться у матеріалах кваліфікаційної справи, а тому їх дослідження необхідне для правильного та всебічного вирішення справи.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У даному випадку, підставою позову є те, що оскаржувані у цій справі рішення, якими скасовано рішення про затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, були прийняті за наслідком розгляду скарги особи, яка не може бути суб`єктом оскарження, а отже у відповідача-1 не було підстав для розгляду такої скарги.

Отже, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач жодним чином не посилається на неправильне дослідження відповідачем-1 матеріалів кваліфікаційної справи, а тому на даний час судом не вбачається необхідності витребування матеріалів кваліфікаційної справи.

Щодо клопотання про залучення третіх осіб.

Відповідач-1 просить залучити до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору - Раду адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України, а також заступника Голови Ради адвокатів України Кухара Олексія Івановича. Клопотання вмотивовано тим, що в процесі судового розгляду будуть вирішуватись питання наявності чи відсутності повноважень Ради адвокатів України звертатись до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргами на рішення регіональних кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Відповідно до частин першої та другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін. Задоволення позову таких осіб має повністю або частково виключати задоволення вимог позивача до відповідача. У разі вступу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, розгляд адміністративної справи за клопотанням учасника справи починається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.

Згідно із частиною четвертою статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Як слідує з матеріалів справи, спірні правовідносини у даній справі виникли у зв`язку із прийняттям відповідачем-1 індивідуальних актів стосовно позивача, а також у зв`язку із наданням Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Волинської області Вищій кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури кваліфікаційної справи позивача, яка містить у собі його персональні дані.

У зв`язку з цим, оскаржувані дії та рішення зачіпають права та інтереси виключно позивача і жодним чином не впливають на права та інтереси Ради адвокатів України в особі Національної асоціації адвокатів України чи заступника Голови Ради адвокатів України Кухара Олексія Івановича.

Посилання відповідача-1 на те, що оскаржувані рішення були прийняті за результатом розгляду скарги заступника Голови Ради адвокатів України Кухара Олексія Івановича, і внаслідок скасування вказаних рішень за результатом розгляду цієї справи будуть порушені права цієї особи, як скаржника, суд не бере до уваги, враховуючи наступне.

Нормами статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України чітко визначено критерії вступу до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, а саме: коли права, свободи чи інтереси такої особи зачіпаються. В даному випадку, враховуючи характер спірних правовідносин та наведені відповідачем-1 підстави, рішення суду у цій справі не впливає на права, свободи та інтереси заступника Голови Ради адвокатів України Кухара Олексія Івановича.

Водночас, суд звертає увагу, що повноваження Ради адвокатів України визначаються Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Положенням про Раду адвокатів України, а недотримання Радою адвокатів України цих норм не є предметом розгляду даної справи.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання відповідача про залучення третіх осіб.

Щодо клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідач-1 зазначає, що позивачем подано до суду завідомо безпідставний позов, який має штучний характер. Крім того, позивач пропустив шестимісячний строк звернення до суду із позовною заявою в частині вимог до відповідача-2 щодо направлення кваліфікаційної справи та поширення персональних даних позивача.

В обґрунтування клопотання зазначено, що факт направлення відповідачем-2 кваліфікаційної справи позивача до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури було відомо позивачу ще у 2020 році, оскільки представник позивача ознайомлювався з матеріалами кваліфікаційної справи та мав можливість дізнатись про розгляд скарги та про направлення регіональної комісією матеріалів кваліфікаційної справи.

Стосовно дотримання позивачем строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно із частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З матеріалів справи вбачається, що 09.07.2021 представник позивача адвокат Давидченко А.В. звернувся із адвокатським запитом до відповідача-2 про надання інформації про передачу персональних даних, зокрема, позивача третім особам і з наданням копій документів, що підтверджують таку ймовірну передачу.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія Волинської області листом від 13.07.2021 № 56/21 надала відповідь на вказаний адвокатський запит та повідомила про те, що 05.11.2020 надіслано матеріали кваліфікаційної справи стосовно ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

На підставі вищевикладеного, судом відхиляються доводи Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про пропуск позивачем встановленого строку звернення до суду, а тому клопотання відповідача-1 щодо залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню.

Стосовно зловживання позивачем процесуальними правами, суд зазначає наступне.

Статтею 45 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

У постанові від 22.10.2020 Верховний Суд по справі №320/7/19 дійшов наступного правового висновку: Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду. Колегія суддів зауважує, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на затягування розгляду справи, створення перешкод іншим учасникам процесу. Слід враховувати, що наведений у частині другій статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

У даному випадку, суд не вбачає у діях позивача ознак зловживання правами, оскільки позивач скористався своїм гарантованим правом на звернення до суду, а твердження відповідача-1 про безпідставність позовних вимог ґрунтуються на суб`єктивних та оціночних твердженнях та не підтверджується очевидними та беззаперечними доказами та зводяться до незгоди відповідача з позовними вимогами.

Водночас, незгода відповідача-1 з позовними вимогами не може свідчити про їх безпідставність. Суд звертає увагу відповідача, що висновок про очевидну безпідставність позовних вимог не повинен ґрунтуватися лише на припущеннях. В іншому випадку висновок про те, що подання такого позову є зловживанням процесуальними правами, не буде переконливим, а отже, залишення позовної заяви без розгляду може розцінюватися як порушення права позивача на судовий захист.

Оскільки факт зловживання процесуальними правами відповідачем-1 не доведено, а судом в ході розгляду справи - не встановлено, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 130, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

2. У задоволенні клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про залучення третіх осіб - відмовити.

3. У задоволенні клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про витребування доказів - відмовити.

4. У задоволенні клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропущенням строків звернення до суду - відмовити.

5. У задоволенні клопотання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Згідно з частиною другою статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Відповідно до статті 294, частин другої та третьої статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України оскарження даної ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя О.П. Огурцов