Справа № 140/2150/18
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2021-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

06 жовтня 2021 року

Київ

справа № 140/2150/18

провадження № К/9901/11579/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Коваленко Н.В., суддів: Берназюка Я.О., Желєзного І.В., розглянувши у порядку письмового провадження справу за позовом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання знесення самочинного будівництва, за касаційною скаргою відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради на рішення Волинського окружного адміністративного суду у складі судді Ковальчука В.Д. від 18 грудня 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду у складі колегії суддів: Шевчук С.М., Кухтея Р.В., Носа С.П. від 21 березня 2019 року,

УСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

1. Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання знесення самочинного будівництва, у якому просив:

- зобов`язати ОСОБА_1 знести за власний рахунок самовільно збудований мансардний поверх над квартирою АДРЕСА_1 загальною площею 77 кв.м шляхом приведення даху будинку до попереднього стану, а саме: відновлення перекриття між квартирою № 17 та горищем; відновлення конструктивних елементів даху; відновлення функціонального призначення горища.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2. Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2019 року, у задоволенні позовних вимог відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради було відмовлено.

3. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, з яким погодився суд апеляційної інстанції, виходив із того, що положення статті 376 ЦК України не застосовуються щодо знесення самовільно збудованих (прибудованих, надбудованих) балконів, мансард, горищ тощо у багатоповерхових багатоквартирних будинках.

4. Суд взяв до уваги висновок Експертної оцінки від 02 листопада 2016 року, згідно якого виконані будівельні роботи є надійними та безпечними, що відповідають протипожежним нормам.

5. Також суд вказав на те, що позивачем не доведено істотного порушення відповідачем вимог будівельних норм і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

6. Суд апеляційної інстанції також вказав на те, що відповідно до частини сьомої статті 376 ЦК України для задоволення позову про зобов`язання знести самочинне будівництво необхідно встановити наявність таких фактів як: неможливість перебудови об`єкту; або відмова особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

7. Проте, у цій справі позивачем не надано доказів неможливості перебудови об`єкта або відмови особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

8. Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, відділ державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради звернувся із касаційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Волинського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2019 року та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, УСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

9. Судами попередніх інстанцій установлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 .

10. 22 липня 2016 року ОСОБА_1 подала до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради декларацію про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 », яка була зареєстрована позивачем 28 липня 2016 року за № ВЛ 39.

11. 06 жовтня 2016 року за вх. № 9145/1.1/16 до Луцької міської ради надійшло звернення Луцького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Волинській області про перевірку законності будівельних робіт по АДРЕСА_1 на підставі матеріалів ЖЄО № 34386 від 12 вересня 2016 року по повідомленню ОСОБА_2 .

12. 21 жовтня 2016 року та 24 жовтня 2016 року до Луцької міської ради надійшли звернення ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , які є мешканцями будинку АДРЕСА_1 , щодо перевірки законності та правомірності будівельних робіт у даховому приміщенні їхнього будинку.

13. На підставі вказаних звернень відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради була призначена та проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

14. За результатами перевірки 02 листопада 2016 року був складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, у якому зазначено, що декларацією про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 » передбачалося виконання будівельних робіт без зміни геометричних розмірів та функціонального призначення об`єкта (капітальний ремонт).

Проектна документація розроблена приватним підприємцем ОСОБА_4 і передана замовнику для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування, будівельних норм державних стандартів та правил, зокрема вказаною проектною документацією - аркуші стадія П без номера (план пожежного відсіку, план даху, фасади, план крокв) передбачено надбудову мансардного поверху над квартирою № 17 , а саме: мурування нових стін, підняття вентиляційних каналів, коминів, установка нових дверних та віконних прорізів, об`єднання квартири № 17 сходами з горищними (мансардними) приміщеннями, зміна конструктивної схеми кроквяної системи і стін, що збільшує навантаження на несучі стіни та фундаменти будинку, та змінює основні техніко-економічні показники будинку АДРЕСА_1 та квартири № 17 у цьому будинку в частині будівельного об`єму, загальної площі, житлової площі, тобто фактично проектом передбачено проведення не капітального ремонту як визначено назвою, а реконструкцію з надбудовою додаткового поверху, при цьому відсутні вихідні дані на проектування - містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки та технічні умови, відсутні звіти про обстеження будівельних конструкцій фундаментів та стін будинку, не проведені інженерні вишукування, чим порушено п. 3.7, п. 3.21, п. 4.3, п. 7.1 додатка А ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», порушено вимоги п. 5.4, п. 5.5, п. 6.1, ДБН В. 3.2.-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», частину першу статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

15. 02 листопада 2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким зобов`язано ОСОБА_1 привести будівництво у відповідність до вимог містобудівного законодавства до 31 березня 2017 року, припинити виконання будівельних робіт з надбудови мансардного поверху та не допустити руйнування існуючої покрівлі і попадання атмосферних опадів в квартири будинку, який отримав 02 листопада 2018 року представник відповідача ОСОБА_5 .

16. 04 листопада 2016 року на підставі акта позапланової перевірки від 02 листопада 2016 року начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради Маслюк Ю.О. видав наказ № 77 «Щодо скасування реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт», пунктом 1 якого скасував реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт від 28 липня 2016 року № ВЛ 39 на об`єкт «Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 » (замовник - ОСОБА_1 ).

17. 17 березня 2017 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради була проведена позапланова перевірка виконання вимог припису про усунення порушення у сфері містобудівної діяльності від 02 листопада 2016 року, за результатами якої складений акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 17 березня 2017 року, яким було встановлено, що на об`єкті будівництва «Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 » виконуються будівельні роботи з надбудови мансардного поверху, зокрема монтуються дерев`яні балки покриття та виконуються покрівельні роботи надбудови. Доступ до об`єкта здійснюється будівельниками через квартиру № 17 , де влаштовано отвір (проріз) в перекритті над квартирою, разом з тим доступ до мансардного поверху над квартирою № 17 з горища будинку і на горище з загальної сходової площадки будинку перекритий внаслідок виконання вказаних будівельних робіт. Роботи виконуються самочинно, за відсутності декларації про початок виконання будівельних робіт. Вимоги припису від 02 листопада 2016 року в частині припинення робіт з надбудови мансардного поверху не виконуються.

18. 17 березня 2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради був складений припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт, яким ОСОБА_1 було зобов`язано припинити будівельні роботи.

19. 20 квітня 2017 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким установлено, що на об`єкті будівництва умови припису від 02 листопада 2016 року не виконані, а саме: не приведено вказане будівництво у відповідність до вимог містобудівного законодавства; не припинено виконання будівельних робіт з надбудови мансардного поверху, про що не повідомлено відділ державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради до 31 березня 2017 року. Також не виконані умови припису від 17 березня 2017 року, а саме не припинені будівельні роботи та не повідомлено про це відділ державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради.

20. Зважаючи на викладені обставини, відділ державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради звернуся до суду із позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання знесення самочинного будівництва.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

21. Касаційна скарга обґрунтована тим, що відмовляючи у задоволені адміністративного позову суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що вимоги відділу ДАБК про знесення самочинного будівництва є передчасними, оскільки позивачем не було надано доказів неможливості перебудови об`єкта або відмови особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

22. Позивач уважає, що висновки суду про відсутність доказів щодо неможливості проведення перебудови й передчасності подання позову про знесення самочинно збудованого майна рішенню суду про зобов`язання провести перебудову не ґрунтуються на вимогах закону та не відповідають фактичним обставинам справи та наявним у справі доказам.

23. Скаржник зазначає, що судами попередніх інстанцій не прийнято до уваги, що ОСОБА_1 не може провести перебудову (реконструкцію) нерухомого майна, яке нею було самочинно збудоване шляхом реконструкції дахового приміщення у мансардний поверх, розташований над її квартирою у багатоповерховому багатоквартирному житловому будинку, в порядку визначеному часиною п`ятою статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»

24. Право власності або користування на дахове приміщення, яке було реконструйоване у мансардний поверх у ОСОБА_1 відсутнє. Відсутність права власності або користування даховим приміщенням позбавляє відповідача права володіти або розпоряджатись вказаним майном, зокрема проводити відповідні будівельні роботи, а також позбавляє права на отримання містобудівних умов та обмежень, відповідних дозвільних документів на будівництво, прийняти об`єкт в експлуатацію.

25. Для можливості провести перебудову у відповідача повинно бути принаймні право власності або користування на об`єкт, реконструкцію якого ОСОБА_1 здійснила самочинно, для можливості в подальшому отримати вихідні дані, розробити проект, згідно якого така перебудова має здійснюватися, отримати відповідний дозвіл на проведення будівельних робіт по закінченню яких вона мала би можливість отримати на нього право власності.

26. У ОСОБА_1 відсутня можливість провести перебудову через відсутність правовстановлюючих документів на дахове приміщення, і як наслідок відсутня можливість дотриматись порядку проведення робіт з перебудови (реконструкції) через неможливість отримати необхідну для цього документацію.

27. Також у позивача відсутня можливість звернутись до суду з позовом про зобов`язання провести відповідну перебудову мансардного поверху, оскільки у ОСОБА_1 не тільки відсутнє право власності або користування на вказаний об`єкт, а й відсутня відповідна будівельна документація яка б відповідала вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельним нормам, вихідним даним на проектування, яка б не порушувала права третіх осіб і у відповідність до якої нерухоме майно необхідно перебудувати.

28. Позивач вказує на те, що судами попередніх інстанцій не прийняті до уваги вказані доводи, у зв`язку із чим висновок щодо відсутності у справі доказів про неможливість перебудови самочинно збудованого нерухомого майна, яке б відповідало вимогам будівельних норм, є таким що протирічить фактичним обставинам справи і доказам, які надані сторонами і долучені до матеріалів справи.

29. Пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії:

- виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

- визначення об`єкта як такого, що його перебудова з метою:

усунення істотного відхилення від проекту; усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб; істотного порушення будівельних норм, - є неможливою;

- винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

30. Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради у повній мірі було дотримано вказаний порядок.

31. Крім того, на думку позивача, судами попередніх інстанцій не прийнято до уваги, що факт самочинного будівництва був виявлений позивачем у листопаді 2016 року, у березні - квітні 2017 року відділом ДАБК був зафіксований факт продовження виконання будівельних робіт, станом на березень 2019 року відповідачем не вчинено жодної дії на усунення виявлених порушень, що свідчить про відмову відповідача виконати вимоги припису від 02 листопада 2016 року у добровільному порядку.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

32. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів .

33. Згідно із частиною першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

34. Відповідно до частин першої та другої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

35. Частинами першою, четвертою та сьомою статті 376 Цивільного кодексу України передбачено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Оцінка доводів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій

36. Як установлено судами попередніх інстанцій, 22 липня 2016 року ОСОБА_1 подала до відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради декларацію про початок виконання будівельних робіт «Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 », яка була зареєстрована позивачем 28 липня 2016 року за № ВЛ 39.

37. Відповідно до пункту 3 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», капітальний ремонт - це ремонт житлового будинку з метою відновлення його ресурсу з заміною за необхідності конструктивних та огороджувальних елементів, систем інженерного обладнання, а також поліпшення його експлуатаційних показників;

реконструкція житлового будинку - це перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку зі зміною геометричних розмірів, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників.

38. Згідно із пунктом 3.21 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

39. Виконаний комплекс робіт з надбудови мансардного поверху над квартирою АДРЕСА_1 , а саме: мурування нових стін, підняття вентиляційних каналів, коминів, установка нових дверних та віконних прорізів, об`єднання квартири № 17 сходами з горищними (мансардними) приміщеннями, зміна конструктивної схеми кроквяної системи і стін фактично є реконструкцію з надбудовою додаткового поверху за рахунок площ загального користування - горища.

40. З огляду на встановлені обставини та аналіз положень норм законодавства, фактично виконаний відповідачем комплекс робіт, відносно якого початково було зареєстровано декларацію про виконання комплексу робіт з капітального ремонту, не відноситься до капітального ремонту, а є реконструкцією.

41. Отже, ОСОБА_1 здійснювалась реконструкція з надбудовою додаткового поверху за рахунок площ загального користування - горища, а не капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 , тобто виконувались будівельні роботи без відповідного документа, який дає право виконувати такі роботи.

42. Аналіз положень частини першої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дає змогу дійти висновку, що такою встановлено перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред`явлення позову про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсації витрат, пов`язаних з таким знесенням, зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; визначення такого об`єкта таким, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою; винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

43. Аналогічний висновок викладений у постановах Верховного Суду від 09 липня 2020 року у справі № 463/4564/16-а та від 16 червня 2021 року у справі № 300/214/19.

44. Правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майно залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.

45. За змістом частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил.

46. У цих випадках з позовом про зобов`язання особи провести перебудову може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.

47. Колегія суддів зауважує, що зверненню суб`єкта владних повноважень з адміністративним позовом про зобов`язання знести самочинне будівництво (привести об`єкт до попереднього стану) передує саме наявність вищезазначених обставин.

48. Водночас аналіз наведених вище положень частини першої статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дає змогу дійти висновку, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

49. Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.

50. Водночас визначальним та достатнім є встановлення у сукупності та послідовності фактів здійснення відповідачем будівництва без документів, що дають право на це, та невиконання вимоги зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення.

51. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 28 травня 2021 року у справі № 320/5528/18.

52. Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29 січня 2020 року у справі № 822/2149/18 сформував ряд ключових правових висновків щодо цієї категорії справ:

1) можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки;

2) в інших випадках самочинного будівництва, зокрема, (а) якщо нерухоме майно збудоване або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або (б) без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи (в) належно затвердженого проекту, стаття 376 Цивільного кодексу України не ставить можливість знесення об`єкта самочинного будівництва в залежність від можливостей його перебудови.

Натомість правове значення має позиція власника (користувача) земельної ділянки, а також дотримання прав інших осіб. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок (частина четверта статті 376 ЦК України). У такому випадку знесення самочинного будівництва можливе без попереднього рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Це є логічним та виправданим, оскільки такі види самочинного будівництва, безперечно, не можуть бути приведені до легітимного стану шляхом перебудови.

53. Таким чином, у постанові від 29 січня 2020 року у справі № 822/2149/18 Верховний Суд сформував правовий висновок про те, що обов`язковому (безальтернативному) знесенню об`єкт будівництва підлягає лише у випадках, якщо такий об`єкт побудовано на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети та/або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи. В усіх інших випадках знесенню передує встановлення можливості перебудови об`єкта будівництва.

54. Підставою для звернення позивача до суду з цим позовом було встановлення суб`єктом владних повноважень під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил факту самочинного будівництва об`єкта під час виконання будівельних робіт, перебудова якого є неможливою, оскільки такий збудований без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи та вихідних даних для проектування, проектної документації. У ОСОБА_1 відсутня можливість провести перебудову через відсутність правовстановлюючих документів на дахове приміщення, і як наслідок відсутня можливість дотриматись порядку проведення робіт з перебудови (реконструкції) через неможливість отримати необхідну для цього документацію.

55. Судами попередніх інстанції установлено, що 02 листопада 2016 року відділом державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Капітальний ремонт даху над квартирою АДРЕСА_1 », в результаті якої встановлено здійснення відповідачем робіт з надбудови мансардного поверху. У зв`язку із цим відповідачу винесено, зокрема, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02 листопада 2016 року, яким зобов`язано ОСОБА_1 привести будівництво у відповідність до вимог містобудівного законодавства до 31 березня 2017 року, припинити виконання будівельних робіт з надбудови мансардного поверху та не допустити руйнування існуючої покрівлі і попадання атмосферних опадів в квартири будинку.

56. Вказане свідчить, що у спірних правовідносинах має місце той вид самочинного будівництва, для якого Цивільний кодекс України не встановлює правила, що знесенню передує рішення суду про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову.

57. Для висновку про задоволення позову у цьому випадку визначальним та достатнім є той факт, що відповідачка здійснила самочинне будівництво об`єкта, перебудова якого є неможливою з підстав, наведених вище, та невиконання нею припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, протягом встановленого органом державного архітектурно-будівельного контролю строку.

58. Зважаючи на те, що відповідач почав здійснювати будівництво без документів, що дають право на це, та не виконав вимоги зобов`язального припису, яким вимагалось усунути виявлені порушення, у встановлений ним строк, наведене свідчить про правомірність звернення суб`єкта владних повноважень з цим позовом до суду та наявність підстав для його задоволення.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

59. Відповідно до статті 351 Кодексу адміністративного судочинства України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

60. Колегія суддів приходить до висновку про те, у зв`язку із порушенням судами попередніх інстанцій норм матеріального права рішення Волинського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2019 року підлягають скасуванню із ухваленням нового рішення про задоволення позову.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 351, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України,

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради задовольнити.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2019 року скасувати.

Ухвалити нове рішення.

Позовні вимоги відділу державного архітектурно-будівельного контролю Луцької міської ради задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 знести за власний рахунок самовільно збудований мансардний поверх над квартирою АДРЕСА_1 загальною площею 77 кв.м шляхом приведення даху будинку до попереднього стану, а саме: відновлення перекриття між квартирою № 17 та горищем; відновлення конструктивних елементів даху; відновлення функціонального призначення горища.

Постанова є остаточною та не оскаржується.

Суддя-доповідач Н.В. Коваленко

Судді Я.О. Берназюк

І.В. Желєзний