Справа № 580/806/21
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-09-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/806/21 Суддя (судді) першої інстанції: Л.В. Трофімова
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Бєлової Л.В.

за участю секретаря судового засідання Головченко В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року (повний текст складено 14 червня 2021 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції України, Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування актів та наказу, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції України, Департаменту патрульної поліції, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати акт від 12.10.2020 форми Н-5* розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався 02.06.2020 близько 22 год 40 хв;

- визнати протиправним та скасувати акт від 12.10.2020 форми НТ* № 724/26 про нещасний випадок невиробничого характеру;

- визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції від 21.08.2020 № 20 про притягнення до дисциплінарної відповідальності;

- зобов`язати УПП в Черкаській області ДПП провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 02.06.2020 близько 22 год 40 хв та прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 №1346 із врахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року в задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позов задовольнити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що нещасний випадок із позивачем стався внаслідок вчинення щодо неї злочину, а не в результаті порушення нею трудової дисципліни, а тому висновки про його не пов`язаність із виконанням службових обов`язків є безпідставними.

Департамент патрульної поліції подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що порушення позивачем службової дисципліни в частині недотримання заходів особистої безпеки перебуває в причинно-наслідковому зв`язку з нещасним випадком, який з нею стався.

Сторони, будучі повідомлені про день, час і місце розгляду справи належним чином, у судове засідання 28.09.2021 не з`явилися.

Враховуючи, що відповідно до ч.2 ст.313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд апеляційної скарги за відсутності сторін.

Згідно з ч.4 ст.229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, наказом від 24.03.2019 №177о/с позивач призначена на посаду інспектора взводу № 2 роти № 3 УПП в Черкаській області ДПП (а.с.68 т.1).

Відповідно до розстановки сил та засобів роти № 3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП з 19:00 год 02.06.2020 до 07:00 год 03.06.2020 позивач спільно з поліцейським взводу № 1 роти № 3 батальйону Управління ОСОБА_2 заступили на чергування в складі екіпажу «Агат - 102» на службовому автомобілі. Близько 22:19 год 02.06.2020 екіпаж отримав виклик на службовий планшет про вчинення адміністративного правопорушення по АДРЕСА_1 , де поблизу сусіднього будинку, розташованого по АДРЕСА_2 , було виявлено групу осіб, у тому числі особу жіночої статі з явними ознаками алкогольного сп`яніння, якою, як було встановлено у подальшому, була ОСОБА_3 , яка поводила себе агресивно, висловлювалась нецензурною лайкою, незважаючи на присутність своєї малолітньої дитини. Під час спілкування позивача з ОСОБА_3 , остання нанесла позивачу тілесні ушкодження. 02.06.2020 близько 23:30 год. бригада швидкої медичної допомоги доставила позивача до КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» по вул. Самійла Кішки, 212, в м. Черкаси, де після огляду лікарів було встановлено діагноз: забій м`яких тканин голови та розрив меніску лівого колінного суглобу (а.с.37). У зв`язку із погіршенням самопочуття позивач звернулася до ДУ «ТМО МВС України по Черкаській області», де їй було встановлено діагноз: розрив переднього рогу латерального меніска лівого колінного суглобу. Забій передньої черевної стінки. На амбулаторному лікуванні перебувала з 03.06.2020 до 02.07.2020. Зазначену подію зареєстровано Черкаським відділом поліції ГУНП в Черкаській області з присвоєнням реєстраційного номеру ЄО № 25465 від 02.06.2020 та внесено відомості 02.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 345 КК України за № 0002356.

Вказані обставини встановлені в рамках службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками роти №3 батальйону УПП в Черкаській області ДПП та відображені у висновку службового розслідування від 24.07.2020 (а.с.54-61 т.1), а також в актах про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ* та розслідування нещасного випадку від 12.10.2020 форми Н-5* (а.с.20-27 т.1).

У висновку службового розслідування від 24.07.2020 зазначено про наявність у діях позивача та ОСОБА_4 ознак дисциплінарного проступку, що виразилось у порушенні пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 4, 8, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 4, 5 розділу II Інструкції №1026, пункту 1.1 доручення УПП в Черкаській області ДПП від 26.05.2020 № 6648, внаслідок чого запропоновано до позивача застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

На підставі вказаного висновку службового розслідування наказом УПП в Черкаській області ДПП від 21.08.2020 № 20 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження (а.с.62).

12.10.2020 начальником ДПП полковником поліції Жуковим Є. затверджено акт про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ*, відповідно до якого нещасний випадок, який мав місце 02.06.2020 стався з позивачем в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків (а.с.21-22).

Також комісією ДПП складено акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 12.10.2020 форми Н-5*, відповідно до якого нещасний випадок стався з позивачем в період проходження служби не при виконанні службових обов`язків.

Вважаючи протиправними наказ УПП в Черкаській області ДПП від 21.08.2020 № 20 та висновки комісії про те, що нещасний випадок стався не під час виконання службових обов`язків, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку про підтвердження матеріалами справи, що нещасний випадок з позивачем стався внаслідок порушення нею службової дисципліни, що свідчить про правомірність складання актів від 12.10.2020 форми Н-5* та форми НТ* № 724/26 та притягнення позивача до відповідальності наказом УПП в Черкаській області ДПП від 21.08.2020 № 20.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах вимог та обґрунтувань апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст.17 Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейських; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ст.19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною 3 ст.1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Статут) поліцейський зобов`язаний: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України, знати закони, інші нормативно правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки, поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону, вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також, які підривають авторитет Національної поліції України, утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини, знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень, берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів, поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень, дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції, під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону №580-VIII поліція діє виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. Статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст. 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Статуту).

Частиною 1 та 3 ст. 13 Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно частин 1-4 ст. 14 Статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно частин 1-8 ст. 19 Статуту у висновку за результатами службового розслідування, зокрема, зазначаються: підстава для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого ст. 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до п.5 р.І Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС України від 18.12.2018 №1026 (далі - Інструкція №1026), зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.01.2019 за №28/32999, включення портативного відеореєстратора відбувається з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, а відеозйомка ведеться безперервно до її завершення, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відеореєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.

Згідно з п.1 р.VII Інструкції №1026 під час виконання своїх повноважень поліцейським забороняються: самовільне видалення відеозаписів з носіїв відеозапису, заміна цих носіїв, зміна їх системної дати та часу; примусове виключення відеореєстраторів, у тому числі на вимогу сторонніх осіб; перешкоджання здійсненню фото- і кінозйомки, відеозапису; використання носіїв відеозапису у випадках, не пов`язаних із здійсненням ними повноважень поліції; копіювання, передання інформації з відповідних носіїв стороннім особам.

Пунктом 2 Розділу VII Інструкції № 1026 встановлено, що поліцейський забезпечує належне виконання вимог цієї Інструкції.

Згідно з п.1.1 доручення УПП у Черкаській області ДПП від 26.05.2020 №6648/41/24/01-2020 (а.с.221 т.1) командиру батальйону, командиру роти тактико-оперативного реагування, командиру роти з обслуговування водних об`єктів, командиру взводу в м.Умань, керівникам відділів/секторів забезпечити безумовне дотримання підпорядкованим особовим складом заходів особистої безпеки під час несення служби, а саме: обов`язкове носіння бронежилету, використання/застосування знань та навичок, отриманих під час проходження навчань з тактичної підготовки, зокрема, дотримання безпечної дистанції.

Під час проведення службового розслідування встановлено, та не заперечується позивачем, що відеофіксація події, яка сталась 02.06.2020 на реєстратор позивача СА 0009 не проводилась і при спілкуванні поліцейських з ОСОБА_3 , яка перебувала в збудженому стані та поводила себе агресивно від початку самої події, позивач, ігноруючи заходи безпеки, не контролювала безпечну дистанцію до вказаної особи, а її руки під час спілкування знаходились в кишенях формених штанів.

При цьому, Комісією враховано пояснення позивача, в яких, зокрема, зазначено, що в момент події вона залишила нагрудний відеореєстратор в службовому автомобілі.

Таким чином, службовим розслідуванням встановлено факт недотримання позивачем вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції відеозапису, а тому висновки службового розслідування щодо наявності підстав для застосування до позивача дисциплінарної відповідальності у найлегшій форми у вигляді зауваження є обґрунтованими, внаслідок чого прийнятий на підставі такого висновку наказ УПП в Черкаській області ДПП від 21.08.2020 №20 є правомірним, внаслідок чого суд не вбачає підстав для його скасування.

В той же час, щодо викладених в актах про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ* та розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 12.10.2020 форми Н-5* висновків, що нещасний випадок, який мав місце 02.06.2020 не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27.12.2002 № 1346 затверджений Порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України (далі - Порядок №1346), метою якого є надання необхідної методичної допомоги керівникам органів та підрозділів системи МВС України, врегулювання питань щодо порядку розслідування нещасних випадків, поранень, професійних захворювань, які трапляються із особами рядового та начальницького складу, курсантами та слухачами, військовослужбовцями та іншими категоріями працюючих в системі МВС України.

Пункту 2.1 наведеного Порядку встановлено, що розслідуванню підлягають раптові погіршення стану здоров`я, поранення, травми, у тому числі отримані внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострі професійні захворювання і гострі професійні та інші отруєння, теплові удари, опіки, обмороження, утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, інші ушкодження, отримані внаслідок аварій, пожеж, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани та інші надзвичайні події), контакту з тваринами, комахами та іншими представниками фауни і флори, що призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення потерпілого на іншу (легшу) роботу терміном не менш як на один робочий день, а також випадки смерті в підрозділі (далі - нещасні випадки).

Згідно з п.2.2 Порядку №1346 за результатами розслідування складаються акти за формою Н-1* (додаток 1) і беруться на облік нещасні випадки (у тому числі поранення), які сталися з працівниками в період проходження служби при виконанні службових обов`язків.

Відповідно до п.2.4 цього Порядку якщо за висновками роботи комісії з розслідування прийнято рішення, що про нещасний випадок не повинен складатися акт за формою Н-1*, тобто нещасний випадок не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, про такий нещасний випадок складається акт за формою НТ* (додаток 2).

Згідно з п.3.8 Порядку №1346 комісія з розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) зобов`язана протягом трьох діб після утворення комісії: обстежити місце події, опитати свідків і осіб, причетних до неї, і одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо; визначити відповідність умов служби (праці, навчання) вимогам нормативно-правових актів про охорону праці; з`ясувати обставини і причини, що призвели до нещасного випадку (у тому числі поранення), визначити осіб, які припустилися порушення нормативно-правових актів, а також розробити заходи щодо запобігання подібним випадкам; визначити, чи трапився нещасний випадок (у тому числі поранення) у період проходження служби при виконанні службових обов`язків (не пов`язаний з виконанням службових обов`язків); скласти акт розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) за формою Н-5* (додаток 4) у трьох примірниках, а також акт за формою Н-1* (НТ*) у п`яти примірниках і передати їх на затвердження керівнику підрозділу, який призначив комісію.

Пунктом 3.9 вказаного Порядку встановлено, що Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився при виконанні службових обов`язків", якщо він трапився в період проходження служби під час:

припинення або запобігання злочинам або правопорушенням;

вчинення дій із забезпечення особистої безпеки громадян, захисту їх прав і свобод;

охорони і забезпечення громадського порядку;

несення постової чи патрульної служби;

виявлення і розкриття злочинів, розшуку осіб, що їх учинили;

забезпечення безпеки дорожнього руху;

участі в ліквідації наслідків аварії, пожежі, катастрофи, стихійного лиха та інших надзвичайних подій;

виконання потерпілим трудових (посадових, функціональних) обов`язків за режимом роботи підрозділу, у тому числі у відрядженні;

перебування на робочому місці, на території підрозділу або в іншому місці роботи чи служби (далі - робота) з моменту прибуття потерпілого в підрозділ до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього розпорядку підрозділу, у тому числі протягом робочого та надурочного часу, або, за дорученням керівника, у неробочий час;

підготовки до роботи та приведення в порядок після закінчення роботи знарядь праці, засобів захисту, одягу, а також здійснення заходів щодо особистої гігієни, пересування по території підприємства перед початком роботи і після її закінчення;

проїзду на роботу чи з роботи на транспортному засобі, що належить підрозділу, або іншому транспортному засобі відповідно до укладеного договору;

проведення навчання, тренувань, обов`язкових фізичних занять у встановлений час, участі в спортивних змаганнях, професійних та кваліфікаційних конкурсах;

використання власного транспорту в інтересах підрозділу з дозволу або за письмовим дорученням керівника підрозділу;

провадження дій в інтересах підрозділу, у якому проходить службу (працює) потерпілий;

прямування працівника до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженими маршрутами;

прямування потерпілого до місця чи з місця відрядження згідно з установленим завданням про відрядження.

Колегія суддів звертає увагу, що нещасний випадок, який мав місце 02.06.2020, а саме отримання позивачем травм внаслідок протиправних дій ОСОБА_3 , стався в момент несення ОСОБА_1 ( ОСОБА_5 ) служби відповідно до розстановки сил та засобів з 19:00 год. 02.06.2020 по 07:00 год. 03.06.2020, при виконанні нею обов`язків щодо припинення або запобігання правопорушенням та охорони і забезпечення громадського порядку внаслідок реагування на виклик «Адмінправопорушення», який о 22:19 год. надійшов на службовий планшет.

Наведені обставини відповідають встановленим у п.3.9 Порядку № 1346 ознакам того, що нещасний випадок стався при виконанні службових обов`язків.

При цьому, окремі порушення позивачем нормативних актів, які регулюють її діяльність, як співробітника поліції, зокрема, в частині не здійснення відеофіксації та не дотримання безпечної дистанції, не є тими обставинами, які призвели до вчинення щодо неї протиправних дій з боку ОСОБА_3 , позаяк відповідні дії позивача не перебувають у прямому причинно-наслідковому зв`язку, внаслідок чого відсутні підстави вважати, що такий нещасний випадок стався з позивачем внаслідок порушення нею службової (трудової) дисципліни.

З наведеного вбачається безпідставність застосування п.3.11 Порядку № 1346, відповідно до якого Комісія з розслідування визнає, що "нещасний випадок трапився в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків", якщо нещасний випадок (у тому числі поранення) стався, зокрема, унаслідок порушення потерпілим службової (трудової) дисципліни.

В той же час, висновки актів про нещасний випадок невиробничого характеру №724/26 від 12.10.2020 форми НТ* та розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення) від 12.10.2020 форми Н-5* не містять доводів, в чому саме виявилось порушення позивачем службової дисципліни, та яким чином вони сприяли нещасному випадку.

Крім того, п.1.1 доручення УПП у Черкаській області ДПП від 26.05.2020 №6648/41/24/01-2020 (а.с.221 т.1) визначає обов`язки не особового складу, а керівників (командирів) відповідних підрозділів, внаслідок чого відсутні підстави стверджувати, що позивачем було порушено вимоги п.1.1 вказаного доручення.

В той же час, вироком Придніпровського районного суду м.Черкаси від 30.12.2020 у справі №711/4747/20 (а.с.18-19 т.1), який набрав законної сили 01.02.2021, встановлено, що внаслідок умисних неправомірних дій обвинуваченої потерпілій, яка була працівником правоохоронного органу і виконувала свої службові обов`язки згідно із Законом України «Про Національну поліцію», заподіяно середньої тяжкості тілесні ушкодження. Суд вважав доведеним, що ОСОБА_3 умисно заподіяла працівникові правоохоронного органу середньої тяжкості тілесні ушкодження у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 345 КК України.

В силу ч.6 ст.78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, вироком Придніпровського районного суду м.Черкаси від 30.12.2020 у справі №711/4747/20 встановлено обставину нанесення ОСОБА_3 тілесних ушкоджень ОСОБА_1 ( ОСОБА_5 ), яка була працівником правоохоронного органу і виконувала свої службові обов`язки згідно із Законом України «Про Національну поліцію».

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, беручи до увагу безпідставність висновків Комісії з розслідування нещасних випадків, що нещасний випадок, який мав місце 02.06.2020 близько 22:40 год з позивачем не пов`язаний з виконанням нею службових обов`язків, колегія суддів доходить висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування актів форми H-5* від 12 жовтня 2020 року розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався з ОСОБА_1 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв. та форми HT* від 12 жовтня 2020 року №724/26 про нещасний випадок невиробничого характеру із зобов`язанням УПП в Черкаській області ДПП провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з позивачем 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв.

Колегія суддів апеляційного суду доходить висновку, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права, допущено порушення процесуального права, не в повній мірі з`ясовано обставини, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи, внаслідок чого наявні підстави для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нової постанови про часткове задоволення позову.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 червня 2021 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позов ОСОБА_1 - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати акт форми H-5* від 12 жовтня 2020 року розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався з ОСОБА_1 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв.

Визнати протиправним та скасувати акт форми HT* від 12 жовтня 2020 року №724/26 про нещасний випадок невиробничого характеру.

Зобов`язати Управління патрульної поліції в Черкаській області Департаменту патрульної поліції (18002, м.Черкаси, вул.Лесі Українки, 21, ) провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 02 червня 2020 року близько 22 год. 40 хв. та прийняти рішення відповідно до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах та підрозділах системи Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 27 червня 2002 року №1346, із врахуванням правової оцінки, наданої судом у даній постанові.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 04 жовтня 2021 року.

Суддя-доповідач Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

Л.В.Бєлова