Справа № 540/5862/21
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2021-10-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06 жовтня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/5862/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Войтович І.І., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Скадовської районної державної адміністрації Херсонської області, Відділу агропромислового розвитку та житлово-комунального господарства Скадовської районної державної адміністрації Херсонської області про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Відділу агропромислового розвитку та житлово-комунального господарства Скадовської районної державної адміністрації Херсонської області від 28.12.2019 №40-к «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновити на посаді провідного спеціаліста відділу агропромислового розвитку та житлово-комунального господарства Скадовської районної державної адміністрації Херсонської області;

- зобов`язати Скадовську районну державну адміністрацію Херсонської області нарахувати та виплатити середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу з дня звільнення по день прийняття рішення.

Відповідно до ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 161 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 161 КАС України вбачається, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За предметом заявлених позовних вимог ОСОБА_1 , останній оскаржує наказ начальника Відділу агропромислового розвитку та житлово-комунального господарства Скадовської районної державної адміністрації Херсонської області про звільнення від 28.12.2019 №40-к.

До позовної заяви представником позивача додано окремо викладену заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з вказаними позовними вимогами, в якій пропуск строку обґрунтовано п. 3 розділу VI КАС України, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», якою встановлено з 12.03.2020 на усій території України карантин, який діє і до цього часу з певними послабленнями, представник позивача вважає, що строк звернення до суду із зазначеними вище позовними вимогами, таким, що пропущений з поважних причин, просить суд поновити ОСОБА_1 строк для звернення до суду.

Перевіривши позовну заяву, заяву про поновлення строку та матеріали, додані представником позивача до позову, суд звертає увагу позивача на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Разом з тим, процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванню учасників судового процесу. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

За ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Зокрема, ч. 5 зазначеної статті визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів, та, безпосередньо, триваюча пасивна поведінка особи не може свідчити про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів, використати своє право на звернення до суду за захистом у визначений процесуальним законодавством строк.

Предметом спору в даній справі є правовідносини, які виникли під час проходження позивачем публічної служби, у зв`язку із чим, на них розповсюджується місячний строк звернення до суду та позивач, звертаючись до суду з позовом 30.09.2021 оспорює наказ про звільнення з державної служби, датований 28.12.2019. При цьому, зазначає причиною пропуску строку звернення до суду з позовом наявність карантинних обмежень, що були зумовлені впровадженням карантину на території України з метою запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19) та короновірусом SARS-CoV-2.

Виходячи з обґрунтувань причин пропуску строку, викладених в заяві від 30.09.2021, суд вважає їх необґрунтованими та не поважними, оскільки впровадженні карантинні обмеження не мали постійної дії, були триваючими, з відповідними обмеженнями та послабленнями, зокрема, за постановою КМУ від 11.03.2020 було установлено карантин на усій території України з 12 березня 2020 року до 22 травня 2020 року; постановою КМУ №392 від 20.05.2020 дію карантину, встановленого постановою КМУ від 11.03.2020 № 211 продовжено до 31 липня 2020 року; постановою КМУ від 22.07.2020 № 641 "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" дію карантину знову продовжено до 31 серпня 2020 року.

Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України доповнено пунктом 3, згідно якого, окрім іншого, передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, встановлені ст. 169 КАС України продовжуються на строк дії такого карантину.

17.07.2020 набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", яким внесено зміни, зокрема, до Кодексу адміністративного судочинства України.

Та, після змін п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України було викладено в наступній редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Також, наведений пункт кодексу доповнено приміткою, за якою процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" в редакції Закону України від 30.03.2020 р. № 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 р. № 731-IX. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених Законом України від 18.06.2020 № 731-IX.

Отже, строки, раніше продовжені п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України до кінця дії карантину в новій редакції кодексу обмежені 20 денним строком, який починає перебіг після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 № 731-IX. Тобто, строки на звернення до суду, продовжені п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України та закінчили свій перебіг 06.08.2020.

Проте, позивач звернувся до суду лише 30.09.2021, що підтверджується матеріалами справи, тобто з місячним пропуском строку звернення до суду та граничної дати дії строків не лише за вказаними вище постановами КМУ, а також, строків, продовжених п.3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України.

Як наслідок, суд зазначає, що представником позивача не надано жодного доказу на підтвердження вказаних ним тверджень стосовно того, що введені в країні обмежувальні заходи об`єктивно унеможливили звернення ОСОБА_1 до суду раніше, у зв`язку з чим, суд не встановив переконливих фактичних обставин, які б свідчили про дійсні істотні перешкоди чи труднощі для своєчасного звернення позивача до суду за захистом своїх прав.

Застосовуючи також висновки рішення Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03.04.2008, §41) щодо "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.", суд зазначає, що Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду, відповідно, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів, що обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій, у зв`язку з чим, у разі пропущення строку звернення до суду належить належним чином обґрунтувати поважність причин пропущення такого строку.

Відповідно, поважність причин пропуску строку звернення до суду може бути обґрунтовано та враховано судом у випадку наявності обставин, що є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Дослідивши заяву про поновлення строку звернення, суд не знаходить підстав для її задоволення, оскільки зазначені позивачем підстави не підтверджують наявність обставин, які були об`єктивно непереборними, не залежали від волевиявлення позивача, та пов`язані із дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій на протязі усього часу від дати настання спірних правовідносин до часу звернення до суду, починаючи з грудня 2019 року, в періоді карантинних обмежень та до 30 вересня 2019 року.

Враховуючи вищезазначене, така заява відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме, вказати інші підстави для поновлення строку, які вказуватимуть на факт наявності обставин, які не залежали від волевиявлення позивача і створювали перешкоди для звернення до суду у встановлений законодавством строк на протязі усього часу з дати виникнення спірних правовідносин.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з моменту отримання ухвали суду.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/5862/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя І.І. Войтович