Справа № 200/9249/21
Суддя: Голуб В.А.
Дата ухвалення: 2021-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про продовження розгляду справи

29 вересня 2021 р. Справа №200/9249/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Голуб В.А.,

при секретарі судового засідання - Гуменної В.П.,

за участю:

представниці відповідача - Жаворонкової Ю.О.,

розглянувши у відкритому підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Донецької обласної прокуратури про стягнення вихідної допомоги та стягнення середнього заробітку, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Донецької обласної прокуратури про стягнення вихідної допомоги та стягнення середнього заробітку за весь час затримки при звільненні.

На судове засідання позивач, належним чином повідомлений про дату, час та місце підготовчого засідання не з`явився.

Суд зазначає, що представницею Донецької обласної прокуратури через відділ документообігу та архівної роботи у відзиві заявлено клопотання про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду через пропущення строків звернення до суду. В обґрунтування заявленого клопотання у відзиві зазначено, що місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби не стосується позовних вимог про стягнення заробітної плати. Але, відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду у справі № 711/4010/13-ц від 18.03.2020 вихідна допомога та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні (зокрема, і за час затримки такої допомоги) не належить до структури заробітної плати. Тому, на переконання відповідача, ОСОБА_1 пропущено місячний строк звернення до адміністративного суду з зазначеним позовом.

Водночас, ухвалою від 15.09.2021 суд залишив без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Донецької обласної прокуратури про стягнення вихідної допомоги та стягнення середнього заробітку. Встановив позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - до 29 вересня 2021 року, протягом якого позивач мав надати суду докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із наданням відповідного клопотання про поновлення строків звернення до суду.

На виконання вимог вищевказаної ухвали суду, позивачем заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Судом поставлено на обговорення питання щодо заявленого клопотання позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

Представниця відповідача залишила вирішення вказаного клопотання на розсуд суду.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, суд дійшов наступних висновків.

Частиною 1 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При вирішенні питання щодо поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду суд виходить з того, що встановлення у процесуальному законодавстві певного строку звернення до суду має на меті, перш за все, полегшення надання учасниками адміністративного процесу доказів, підвищення їх достовірності, що тим самим, сприяє встановленню судом істини.

Право особи на судовий захист гарантовано Конституцією України (ст. 55), а тому має більш пріоритетне значення під час здійснення правосуддя, зокрема, вирішення судом питання надання можливості його реалізації особі, якій воно надано.

Суд вважає, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму. Занадто суворе тлумачення процесуальної норми щодо строку звернення до суду може за певних умов створити перешкоду у зверненні особи до суду за захистом порушеного права.

Враховуючи значимість спору для позивача, суд дійшов висновку про можливість поновлення строку звернення ОСОБА_1 до суду із даним позовом.

Суд також зазначає, що частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що здійснення правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів, спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статей 1 та 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, одним із суттєвих елементів принципу верховенства права є принцип юридичної визначеності. Цей принцип має різні прояви. Зокрема, він є одним з визначальних принципів доброго врядування і належної адміністрації (встановлення процедури і її дотримання), частково співпадає з принципом законності (чіткість і передбачуваність закону, вимоги до якості закону).

З цього приводу у Європейському суді з прав людини (далі- ЄСПЛ) склалась стала практика, відповідно до якої відступлення від принципу правової визначеності через відновлення строку звернення до суду виправдано лише у випадках необхідності при обставинах істотного і непереборного характеру (справа «Салов проти України»).

При оцінюванні поважності причин пропуску строку звернення до суду та прийнятті рішень про його поновлення ЄСПЛ, як правило, враховує: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінку заявника; 3) поведінку державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (справи «Бочан проти України», «Смірнова проти України», «Федіна проти України», «Матіка проти Румунії» та інші).

Загалом, згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (справи «Волчлі проти Франції»], «ТОВ «Фріда» проти України»).

З огляду на наведене, та враховуючи той факт, що строк звернення позивачем пропущено з поважних причин, суд вважає за необхідне відмовити у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду через пропущення строків звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 240, 248, 256, 257 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою, - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду із даним адміністративним позовом та поновити пропущений строк звернення до суду.

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Донецької обласної прокуратури про стягнення вихідної допомоги та стягнення середнього заробітку.

У задоволенні клопотання представниці Донецької обласної прокуратури про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду через пропущення строків звернення до суду, - відмовити.

Повний текст ухвали складено 04.10.2021.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Суддя В.А. Голуб