Справа № 160/17611/21
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 жовтня 2021 року Справа 160/17611/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Віхрова В.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (вул. Інститутська, 21/8, м. Київ, 01008, ) про визнання протиправною бездіяльності, -

ВСТАНОВИВ:

30.09.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до уповноваженого Верховної ради з прав людини в якій позивач просить Визнати протиправну бездіяльність уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а саме: порушення мого права на інформацію яке полягає в несвоєчасному наданні запитуваної інформації та відповіді на запит ОСОБА_1 від 25.06.2021 року.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду матеріали справи №160/17611/21 передані судді Віхровій В.С. 29.09.2021 року.

Разом з позовною заявою позивачем подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Згідно зі ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суддя після одержання позовної заяви, з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши матеріали справи та дослідивши їх зміст, суд виходить з наступного.

Пунктом 5 ч.1 вищевказаної статті також передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Щодо клопотання позивач про звільнення його від сплати судового збору, що долучена до позовної заяви, суд зазначає наступне.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно ч.ч.1-2 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 5 Закону України «Про судовий збір» визначені пільги щодо сплати судового збору.

Також, відповідно до ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір» визначені умови, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 2 вказаної статті визначені ставки судового збору.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на дату подання позову складає 908,00 грн.

У п.8 ч.5 ст.160 КАС України вказано, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Суд зазначає, що при вирішення питання можливості звільнення від сплати судового збору суд повинен виходити із того, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

В обґрунтування підстав звільнення від сплати судового збору позивач посилається на те, що на даний момент він живе з кредитних коштів бо активно бо активно займається громадською діяльністю в напрямку посилення громадянських прав в Україні, а також громадською діяльністю в сфері захисту довкілля, зокрема - поводження з відходами, також проводить просвітницьку діяльність і поки не доведе таку діяльність до логічного завершення влаштуватися на роботу фізичної можливості немає адже весь свій час приділяє пошукам порушень природоохоронного Законодавства та оскарженням дій/протиправної бездіяльності чиновників.

Також зазначено, що позивач змушений багато звертатися до суду та сплатив багато судових зборів. В результаті чого він має три кредити і відсутність доходів в 2020 році.

Крім того зазначено, що позивач на даний момент часу оформлює четвертий кредит для погашення заборгованостей по вже наявним кредитам.

На підтвердження свої слів позивач надає довідку видану АТ «ПриватБанк» про те, що він має заборгованість перед АТ КБ «ПриватБанк» у розмірі 2643,19 грн. та відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків за період з 1 кварталу 2021 року по 2 квартал 2021 року.

З приводу довідки виданої АТ «ПриватБанк» про наявність в позивача заборгованості перед банком суд зазначає, що вона не є документом, що підтверджує майновий стан позивача та не відображує в повному обсязі його річний прибуток. Така довідка відображає виключно факт заборгованості позивача перед банком.

Щодо відомостей з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків суд звертає увагу, що дані відомості стосуються лише першого (січень - березень) та другого (квітень - червень) кварталу 2021 року. В той час як позовну заяву було подано до суду 28 вересня 2021 року, тобто в кінці третього кварталу. Відомостей щодо суми виплачених доходів та утриманих податків за третій квартал (липень - вересень) позивачем не надано.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи; ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За таких обставин, враховуючи що інших належних та достатніх доказів в обґрунтування заяви про звільнення від сплати судового збору позивачем не наведено, відповідних доказів не долучено, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 в частині звільнення від сплати судового збору на зазначених вище підставах, оскільки з її змісту не вбачаються підстави, що беззаперечно вказують на необхідність звільнення позивача від сплати судового збору з огляду на встановлені законом умови.

КАС України не визначає обов`язку суду щодо звільнення від сплати судового збору та обов`язку самостійно збирати докази в обґрунтування та/або підтвердження обґрунтування підстав звільнення на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Подання/зазначення таких доказів або відомостей про них, в тому числі щодо неможливості подання та причин, що зумовили їх неподання, покладається на позивача.

Аналогічних за змістом висновків дійшов Верховний Суд в ухвалі від 17.10.2019 р. по справі №215/3786/18, від 10.10.2019 р. по справі №215/3329/19, від 23.09.2019 р. по справі №215/2132/19.

На підставі викладеного, суд залишає подану заяву без руху та надає позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, шляхом надання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору за позов немайнового характеру у розмірі 908,00 грн.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169, 171, 248, 256 КАС України суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, - залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про визнання протиправною бездіяльності, - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору за позов немайнового характеру у розмірі 908,00 грн. який має бути сплачений на наступні реквізити отримувач коштів: Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, Банк отримувача, Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача (МФО), 899998, Рахунок отримувача, UA4004632, Код класифікації доходів бюджету, 22030101, Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає

Суддя В.С. Віхрова