Справа № 240/1512/21
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
04 жовтня 2021 року м. Житомир справа № 240/1512/21
категорія 106030000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Токаревої М.С.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ОСОБА_1 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2625 від 24.12.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності";
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від №9 о/с від 06.01.2021 "По особовому складу";
- поновити ОСОБА_1 ( НОМЕР_1 ), поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону, з 07.01.2021;
- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України його користь середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 07.01.2021 по день винесення судом рішення про поновлення.
В обґрунтування позову вказано, що службове розслідування було безпідставним та проведеним з порушенням норм діючого законодавства, жодних порушень службової дисципліни він не допускав, а тому притягнення його до дисциплінарної відповідальності та звільнення є протиправним.
Усною ухвалою суду постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеною до протоколу судового засідання, після наданих сторонами пояснень, допиту свідка та дослідження письмових доказів, суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
Суд, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, допитавши свідка, дослідивши письмові докази, дійшов наступного висновку.
Відповідно до встановлених із вказаного відеозапису візуальних ознак однієї із осіб, яка здійснила напад на водія та пасажирів транспортного засобу DAEWOO LANOS, тональності голосу та манери його ходи встановлено, що даною особою є поліцейський взводу №2 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції капрал поліції ОСОБА_1 .
01.12.2020 було видано наказ Департаменту патрульної поліції №2499 щодо проведення службового розслідування з приводу встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни поліцейським взводу №2 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції капралом поліції ОСОБА_1 , за фактом події, яка має ознаки порушення службової дисципліни, що мало місце 25.06.2020.
У акті слубожвого розслідування вказано, що під час його проведення були опитані учасники події, а саме ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , які повідомили, що 25.06.2020 о 01:00 год. перебували у місті Житомирі на площі Перемоги, де розважалися за допомогою транспортного засобу DAEWOO LANOS, а саме здійснювали екстремальне керування вказаним т/з. Після зупинки т/з до вказаних громадян підійшли двоє осіб чоловічої статі та зі словами погроз фізичної розправи, використовуючи ненормативну лексику, нанесли удари останнім та здійснили механічні пошкодження транспортному засобу.
Відповідно до встановлених із вказаного відеозапису візуальних ознак однієї із осіб, яка здійснила напад на водія та пасажирів транспортного засобу DAEWOO LANOS, тональності голосу та манери його ходи встановлено, що даною особою є поліцейський взводу №2 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції капрал поліції ОСОБА_1 .
У ході проведення службового розслідування встановлено порушення службової дисципліни поліцейським взводу №2 роти №3 батальйону УПП в Житомирській області ДПП капралом поліції ОСОБА_1 , що виразилась у тому, що поведінка ОСОБА_1 не відповідала етичним нормам поліцейського, в частині відсутності почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також остання не сприяє посиленню авторитету та довіри громадян до поліції. Крім того, своїми діями останній порушив обов`язок поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень, утримуватися від дій які підривають авторитет Національної поліції України, обов`язок утримуватися від висловлювань та дій що порушують права людини або принижують честь і гідність людини.
На підставі висновку службового розслідування Департаментом патрульної поліції було видано наказ №2625 від 24.12.2020 про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, а саме у зв`язку з порушенням Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Позивача притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби з органів Національній поліції України. Також, в подальшому було видано наказ №9 о/с від 06.01.2021 про звільнення позивача зі служби в поліції по управлінню патрульної поліції в Житомирській області ДПП відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію".
Суть допущеного позивачем порушення службової дисципліни зводиться до того, що особу ОСОБА_1 , як особи, яка здійснила напад на водія та пасажирів транспортного засобу DAEWOO LANOS, було опізнано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Разом з тим, у ході проведення службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що відповідно до відеозапису події, яка мала місце 25.06.2020 в нічний час доби на площі Перемоги в місті Житомир, на якому зображене екстремальне керування транспортним засобом DAEWOO LANOS, трьома його пасажирами, повідомив, що до вказаного відео ніякого відношення не має.
Надаючи оцінку встановленим обставинам, суд виходить з наступного.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те що, не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадови особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (далі Закон №580-VIII).
Згідно з ст. 2 Закону України "Про Національну поліції" завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: 1) забезпечення публічної безпеки і порядку; 2) охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; 3) протидії злочинності; 4) надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 8 Закону України "Про Національну поліції" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Поліцейському заборонено виконувати злочинні чи явно незаконні розпорядження та накази.
Стаття 12 Закону №580-VIII передбачає, що поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня.
Поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції (ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію").
Відповідно до п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Згідно з ч.ч. 1 та 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до ст. 64 Закону №580-VIII особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (далі - Статут).
Згідно зі ст. 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ст.1 Статуту).
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Відповідно до ст.11 Статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно чт.1 ст.12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Статтею 13 вказаного вище Статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;6) звільнення з посади;7) звільнення із служби в поліції.
Не дотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.
Статтями 14-19 Статуту унормовано порядок призначення та проведення службового розслідування, створення, повноваження дисциплінарних комісій, строки проведення службового розслідування, відсторонення поліцейського від виконання службових обов`язків (посади), забезпечення поліцейському права на захист, порядок застосування дисциплінарних стягнень.
Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
Відповідно до статті 37 Закону України "Про запобігання корупції", Закону України "Про Національну поліцію", з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі Правила №1179).
Абзацами 1, 2, 7, 8 п. 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку.
Відповідно до пункту 3 розділу IV Правил №1179, за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Вказані положення законодавства передбачають, що поліцейський при проходженні служби, у своїй повсякденній діяльності та поза межами служби, повинен дотримуватися та бути прикладом неухильного дотримання Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, які регламентують діяльність такого працівника, а також Присяги поліцейського.
Суд зазначає, що вирішення питання про правомірність притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати саме наявності складу дисциплінарного проступку в його діяннях.
Суд встановив, що фактичною підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності (звільнення зі служби в поліції) стало порушення пунктів 3, 4, 5 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затвердженим наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179.
Відповідно до Дисциплінарного статуту з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.
Статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення (пункти 3,7, 9 частини першої); під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина третя); під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (частина восьма).
Допитаний у ході судового розгляду свідок ОСОБА_2 пояснив, що до нього за місцем роботи приїхали поліцейські з написаними від його імені поясненнями та дали йому їх лише підписати. Жодного впізнання він не проводив.
З огляду на наведені обставини суд дійшов висновку, що службове розслідування було проведено не належним чином, а висновки службового розслідування грунтуються на припущеннях та не підтвердженні належними доказами.
На думку суду, відповідачем не дотримано критерію обґрунтованості, оскільки, приймаючи рішення про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, яке тягне за собою звільнення, не враховано всіх обставин, які мали бути враховані. У висновку службового розслідування не зазначено про наявність чи відсутність пом`якшуючих, обтяжуючих обставин, не надано оцінки особі позивача (попередня поведінка, ставлення до служби). Також відповідач не надав жодних доказів, які б підтверджували правомірність висновку службового розслідування. Крім того, суд зазначає, що відповідачем не мотивовано неможливості застосування до позивача, іншого передбаченого статтею 13 Дисциплінарного статуту, виду дисциплінарного стягнення, окрім як звільнення з посади.
З огляду на встановлені обставини, правове регулювання спірних відносин, підстави позову, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог щодо протиправності наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2625 від 24.12.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності "в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 . Оскільки наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від №9 о/с від 06.01.2021 "По особовому складу" прийнято з метою реалізації наказу від №2625 від 24.12.2020 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, наказ №9 о/с від 06.01.2021 також підлягає визнанню протиправним та скасуванню щодо звільнення позивача зі служби в поліції.
З огляду на встановлення судом протиправності звільнення позивача з посади поліцейського, його право підлягає відновленню.
Втім, Законом №580-VIII не визначено процедури поновлення протиправно звільненого поліцейського на посаді, відповідно, застосуванню підлягають норми трудового законодавства.
За приписами частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України, в разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Відтак, підлягає задоволенню вимога про поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону.
Щодо дати поновлення, то як вбачається з наказу від 06.01.2021 № 9о/с "По особовому складу", позивача звільнено зі служби в поліції з 06.01.2021.
Згідно приписів частин другої та третьої статті 77 Закону №580-VIII, днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення; день звільнення вважається останнім днем служби. Відтак, позивач підлягає поновленню на посаді з 07.01.2021.
Відповідно до частини другої статті 233 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижче оплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
З довідки про доходи №426 від 10.03.2021, наданої Департаментом патрульної поліції вбачається, що середньоденний заробіток позивача, виходячи з виплат за два останні календарні місяці, що передують місяцю звільнення позивача, становив 397,82 грн. Враховуючи тривалість вимушеного прогулу позивача до дня постановлення рішення у справі, починаючи з 07 січня 2021 року, оскільки позивача звільнено із займаної посади з 06.01.2021, тобто останнім робочим днем є 06.01.2021 становить 271 календарних днів, розмір середнього заробітку за час вимушеного прогулу становить 107809,22 грн. (397,82грн.*271).
Порядком та умовами виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260, визначено, що при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата (пункт 9 розділу І); при прийнятті на службу до Національної поліції грошове забезпечення поліцейським нараховується з дня призначення на посаду. У разі звільнення зі служби грошове забезпечення поліцейським виплачується по день їх звільнення зі служби в поліції включно (пункт 15 розділу І); поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення (в тому числі премія), які були їм визначені на день звільнення. Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення (пункт 6 розділу ІІІ).
Відповідно до статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України, негайно виконуються рішення суду, зокрема, поновлення на посаді у відносинах публічної служби (пункт 3).
Відтак, рішення суду в частині поновлення позивача на посаді підлягає негайному виконанню.
Отже, з огляду на встановлені судом обставини справи та правове регулювання спірних відносин, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, відповідно, позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст.ст. 90, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд -
Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №2625 від 24.12.2020 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності".
Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від №9 о/с від 06.01.2021 "По особовому складу".
Поновити ОСОБА_1 (0173208), поліцейського взводу №2 роти №3 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області, з 07.01.2021.
Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу у сумі 107809,22 грн.
Звернути рішення до негайного виконання в частині поновлення на посаді.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева