Справа № 520/16369/2020
Суддя: Курило Л.В.
Дата ухвалення: 2021-10-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 жовтня 2021 р. Справа № 520/16369/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Курило Л.В.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Мельнікової Л.В. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2021 по справі № 520/16369/2020

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби України у Харківській області

про визнання протиправною та скасування податкової вимоги, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2021 задоволено адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби України у Харківській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

22.07.2021 на рішення суду Головним управлінням Державної податкової служби у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України повторно подано апеляційну скаргу, в якій заявлено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2021 визнано підстави пропуску строку наведені у клопотанні Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2021 неповажними, апеляційну скаргу залишено без руху та надано Головному управлінню Державної податкової служби у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом направлення до суду заяви із зазначенням інших поважних підстав пропуску строку з додаванням відповідних доказів в обґрунтування такої заяви.

04.10.2021 на виконання вимог суду скаржник подав клопотання, в якому просив визнати підстави пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду поважними та поновити строк.

В обґрунтування зазначає, що вперше скаржник зі скаргою звернувся в межах строку, встановленого ст. 295 КАС України. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2021 апеляційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення недоліків - 10 днів з моменту отримання ухвали. При цьому, у строк, встановлений судом, апелянт не мав можливості сплатити судовий збір у розмірі 1261,20 грн внаслідок відсутності на рахунку відповідача коштів для сплати судового збору. Проте ним вживалися заходи щодо здійснення сплати судового збору, в підтвердження чого надав копії довідок про залишок коштів на рахунках Головного управління Державної податкової служби від 18.01.2021, від 25.02.2021, від 04.03.2021, від 22.04.2021, доповідної записки від 23.02.2021.

Вказує, що після сплати судового збору апелянтом без зайвих зволікань подано апеляційну скаргу. Враховуючи викладене, просить визнати підстави пропуску строку поважними та поновити строк на апеляційне оскарження.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, рішення Харківського окружного адміністративного суду прийнято 13.01.2021 в порядку спрощеного провадження, копія судового рішення отримана скаржником 19.01.2021 (а.с. 57), апеляційна скарга вперше подана 10.02.2021.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2021 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2021 по справі № 520/16369/2020 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом сплати судового збору в розмірі 1261,20 грн.

20.04.2021 апелянт подав клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2021 клопотання Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, задоволено частково. Продовжено Головному управлінню Державної податкової служби у Харківській області, утвореному на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України строк для усунення недоліків на 10 календарних днів з наступного дня після отримання копії ухвали.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.05.2021 апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2021 по справі № 520/16369/2020 повернуто скаржнику у зв`язку з неусуненням недоліків апеляційної скарги.

Копія ухвали отримана скаржником 01.06.2021 (а.с. 94).

22.07.2021 Головним управлінням Державної податкової служби у Харківській області, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, повторно подано апеляційну скаргу разом з платіжним дорученням про сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Причини пропуску особою встановленого законом процесуального строку, зокрема строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані судом поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо ці причини пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежали від волі особи та унеможливили звернення з апеляційною скаргою у встановлений законом строк.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з ч. 1 ст. 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 6 ч. 5 ст. 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Згідно з положеннями Закону України Про судовий збір від 08 липня 2011 року № 3674-VІ податковим органам не надано пільг щодо сплати судового збору.

Податкові органи є державними органами, що здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 Інші поточні платежі, розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини Лелас проти Хорватії суд звернув увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі Рисовський проти України Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що …у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб….

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і орган доходів і зборів зокрема, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Отже, відсутність коштів для сплати судового збору, довготривала процедура погодження та сплати судового збору не може бути визнана поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного судового рішення.

Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 01.09.2020 по справі № 160/8398/18.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки відповідачем вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 22.09.2021 не виконано, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Державної податкової служби у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.01.2021по справі № 520/16369/2020 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної податкової служби України у Харківській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги, визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Курило
Судді С.С. Рєзнікова Л.В. Мельнікова