Справа № 480/8718/21
Суддя: А.Б. Діска
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
04 жовтня 2021 року Справа № 480/8718/21
Cуддя Сумського окружного адміністративного суду Діска А.Б., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Сумської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання рішення та відмови протиправними, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 , через представника - адвоката Костира Андрія Олександровича звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Сумської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Сумській області, в якому просить:
1. Визнати протиправним рішення Сумської міської ради від 24.06.2020 за № 7044-МР про відмову ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки у власність за адресою: АДРЕСА_1 .
3. Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Сумській області надати дозвіл на розроблення проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки у власність за адресою: АДРЕСА_1 .
Ухвалою суду від 10.09.2021, яку було отримано позивачем 18.09.2021, вищевказаний позов залишено без руху, надано строк для усунення недоліків, а саме, для надання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважних причин пропуску строку та доказів поважності причин пропуску такого строку.
28.09.2021 до суду від представника позивача надійшла заява про поновлення строку, в якій просить визнати поважним пропуск строку на подання позовної заяви про зобов`язання вчинити дії та поновити його. Вказану заяву мотивовано тим, що порушення строку на подання позовної заяви зумовлено волевиявленням позивача відносно досудового врегулювання спору, адже позивач весь час шукав спосіб захисту своїх прав та законних інтересів задля виконання п. 2. ст. 12 КАС України. З метою досудового врегулювання спору представник позивача звертався з адвокатськими запитами до державних органів: Сумського МБТІ, Державного архіву Сумської області, департаменту забезпечення ресурсних платежів, які перекладали відповідальність один на одного з надання інформації стосовно реєстрації права власності на земельні ділянки.
Дещо згодом, вже в 2021 році, у відповідності до позиції Верховного Суду, позивач звернувся з клопотанням про розробку документації з землеустрою, щодо відведення земельної ділянки у власність, на що йому було відмовлено у зв`язку з невідповідністю місця розташування земельної ділянки, адже бажана земельна ділянка розташована в межах населеного пункту, яка має комунальну форму власності та не відповідає генеральному плану населеного пункту.
05.07.2021 було інформовано Сумську міську раду про очевидне помилкове рішення про відмову позивачу у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою від 24.06.2020, до якого було надано копії відповіді ГУ Держгеокадастру у Сумській області від 07.06.2021, витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно на особу ОСОБА_2 , що підтверджує відсутність зареєстрованого права власності на спірну земельну ділянку. У вищезазначеній повторній заяві позивача до Сумської міської ради, останній просив розглянути повторно заяву про наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою, з урахуванням наданих до заяви документів, але 15.07.2021 Сумською міською радою було відмовлено в повторному розгляді.
Розглянувши клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду, суд визнає неповажними підстави, зазначені у такому клопотанні, виходячи з наступного.
Суд зазначає, що встановлення процесуальних строків процесуальним законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства процесуальних обов`язків.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Частинами першою та другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Позовну заяву позивачем направлено поштою до суду 30.08.2021, що підтверджується відповідним записом на конверті та штампом Укрпошти в описі вкладення у лист, тобто із порушенням встановленого шестимісячного строку звернення до суду.
Суд зазначає, що у разі оскарження рішення суб`єкта владних повноважень зі спливом значного періоду часу, позивачем мають бути наведені переконливі підстави для поновлення пропущеного процесуального строку. Тобто, тягар доказування, в цьому випадку, покладається саме на позивача.
Підстави пропуску строку звернення до суду з позовом можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання позову.
При вирішенні питання про поновлення строку звернення з позовом суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду.
Так само позивач не зазначає і про те, коли ним було отримано рішення Сумської міської ради від 24.06.2020 за № 7044-МР.
Суд наголошує, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення їх прав, свобод чи інтересів. Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Як вбачається з позовної заяви, позивач вказує, що після прийняття Сумською міською радою рішення, ним було укладено договір з адвокатом про надання правової допомоги від 17.07.2020 для захисту своїх прав та законних інтересів. Представником позивача було отримано витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та протягом липня-серпня 2020 року направлялись запити до КП «Сумське міське бюро технічної інвентаризації», департаменту забезпечення ресурсних платежів Сумської міської ради та державного архіву Сумської області, по суті, з метою перевірки обставин, викладених у рішенні Сумської міської ради від 24.06.2020 за № 7044-МР, а саме щодо реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,5 га для садівництва, що знаходиться на території садівничого товариства «Хімік-1» за ОСОБА_2 .
Отже, з огляду на викладені позивачем обставини та надані до позовної заяви документи, суд вважає, що позивачу було відомо про прийняте Сумською міською радою рішення ще у липні-серпні 2020 року. При цьому позивач жодним чином не обґрунтував неможливість звернення до суду з позовом із серпня 2020 року. Доводи позивача про те, що він намагався вжити заходів для досудового врегулювання спору, не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки бажання сторони мирно врегулювати спір не має призводити до того, щоб звернення до суду було можливе у будь-який довільний строк, без дотримання часових рамок, встановлених процесуальним законом, оскільки в такому разі порушуватиметься принцип юридичної визначеності. З моменту отримання спірного рішення позивач жодним чином не був обмежений у праві на звернення до суду у встановлений строк.
Крім того, посилання позивача на те, що 15.07.2021 Сумською міською радою було відмовлено в повторному розгляді його заяви не може свідчити про поважність підстав пропуску строку звернення до суду для оскарження рішення від 24.06.2020 за № 7044-МР, оскільки рішення Сумської міської ради, викладене в листі від 15.07.2021, може бути самостійним предметом оскарження і позивачем не оскаржується.
Відтак, судом не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач не міг звернутися до Сумського окружного адміністративного суду з даним позовом в шестимісячний строк, передбачений положеннями частини другої статті 122 КАС України.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Згідно з п. 9 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.
Суд, розглянувши доводи поданої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, оцінивши надані в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду докази, вважає наведені позивачем причини неповажними.
У зв`язку з ненаданням позивачем доказів про існування поважних причин пропуску строку звернення до суду щодо спірних відносин, підстави, зазначені представником позивача у вказаній заяві не підтверджують поважність причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, визнані судом необґрунтованими, тому суд повертає позивачу позовну заяву з доданими до неї документами.
Разом із тим, суд звертає увагу позивача на те, що він, у відповідності до ч. 8 ст. 169 КАС України, має право повторного звернення до суду в разі надання доказів поважності причин пропуску такого строку в порядку, встановленому законом.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумської міської ради, Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання рішення та відмови протиправними, зобов`язання вчинити дії і додані до неї документи - повернути позивачу.
Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду в п`ятнадцятиденний строк з дня складання ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя А.Б. Діска