Справа № 340/4309/21
Суддя: А.В. Сагун
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/4309/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Сагуна А.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Агропостач Груп" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Представник товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Агропостач Груп" звернувся до суду із позовною заявою, в якій просить визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 07.07.2021 № 53610 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Агропостач Груп" п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

В обґрунтування вимог позивач посилався на те, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем з порушенням норм чинного законодавства України. У відповідача немає жодної з підстав для внесення позивача до переліку ризикових платників податків.

Представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву відповідно до змісту якого, позов ним не визнається у повному обсязі, оскільки вважає, що оскаржуване рішення прийняте на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені діючим законодавством, а відтак заявлений позов, на думку представника відповідача, задоволенню не підлягає в повному обсязі (а.с.23-24).

Представником позивача подано відповідь на відзив, згідно якої посилання викладенні у відзиві не спростовують обставини на які посилається позивач обґрунтовуючи вимоги ( а.с.43-46).

Ухвалою суду від 30.08.2021 заяву представника відповідача щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження - залишено без задоволення ( а.с.27).

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ "Компанія Агропостач Груп" зареєстровано як юридична особа ( а.с.4).

01.08.2020 позивач зареєстрований платником податку на додану вартість (а.с.5).

07.07.2021 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Полтавській області прийнято рішення №53610, яким відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, встановлена відповідність ТОВ "Компанія Агропостач Груп" на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку ( а.с.6).

Не погодившись з правомірністю рішення від 07.07.2021 № 53610, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (тут й надалі в редакції на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).

Згідно з пунктом 3 Порядку №1165 податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до положень пункту 6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, ;Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком 4 до Порядку №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення прийнято з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку №1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає, що такий критерій, як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

В оскаржуваному рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 07.07.2021 № 53610 зазначено про наявність податкової інформації, а саме участь у схемі формування, використання та розповсюдження ймовірно ризикового податкового кредиту, наявна податкова інформація щодо ризикових операцій ( а.с.6).

В обґрунтування правомірності оскарженого рішення представник відповідача посилається на подакткову інформацію вмкладену у листах в ОВПП ДФС України № 1300/7/28-97-03-03-08 від 17.06.2021, №1271/7/28-97-03-03-08 від 16.06.2021, №1299/7/28-97-03-03-08 від 17.06.2021, № 1274/7/28/97-03-03-08 від 16.06.2021, №1265/7/28-97-03-03-08 від 16.06.2021 щодо здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за №0000138 від 19.07.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. ст. 209, ч. З ст. 212 КК України ( а.с.34-38).

Так, відповідно до вказаних листів повідомлено про встановлення схеми документального оформлення сільськогосппродукції вирощеної в тіньовому секторі економіки шляхом реєстрації податкових накладних в ЄРПН з підміною номенклатури товарів, а саме: документально оформлюються придбання товарів широкого вжитку, слабоалкогольних напоїв, продуктів харчування та інших товарів з подальшим документальним оформленням реалізації сільгосппродукції. Відповідно до наявної інформації ТОВ «Компанія Агропостач Груп» перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Полтавській області, приймає участь у формуванні схем ПДВ шляхом документального оформлення безтоварних операцій здійснюючи реалізацію ТМЦ на адресу підприємств, які здійснюють підміну номенклатури товару. ТОВ «Компанія Агропостач Груп» у період 2020-2021 зареєструвало податкові накладні в адресу ТОВ «Сітізен» на загальну суму з ПДВ 8689,5 тис. грн. з продажу ТМЦ. Згідно проведеного аналізу наявних податкових накладних в ЄРПН встановлено, що ТОВ «Сітізен» є постачальником схемного ПДВ для ризикових СГД, здійснює маніпулювання показників податкової звітності використовуючи так звану «підміну» номенклатури товару, купує схемний податковий кредит з купівлі продуктів харчування, одягу та взуття, однак продає схемний ПДВ з продажу ТМЦ іншої номенклатури -сільгспопродукції для ризикових СГД (ТОВ «Лібеті», ТОВ «Абрау Купаж»).

Суд зазначає, що в наданих відповідачем до суду листах ОВПП ДФС України зазначена податкова інформація стосовно ймовірних порушень податкового законодавства ТОВ «Сітізен» та інших суб`єктів господарської діяльності, а не самого позивача. Тобто, у відповідача виникли сумніви щодо контрагента позивача. Наявність податкової інформації на яку посилається відповідач, одержаної з інформаційних баз ДФС чи контролюючих органів, не є юридичним фактом, а утворює лише привід і підстави для перевірки такої інформації, може породжувати певні сумніви щодо законності господарських операцій позивача, однак не є беззаперечним доказом того факту, що позивачем здійснюється формування схемного податкового кредиту з ПДВ.

Також, жодних доказів на підтвердження зазначеної у листах інформації відповідачем до суду не надано.

Судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, яка передбачає економічну виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Зазначена правова позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеному у постанові від 23 липня 2020 року у справі №240/6806/17.

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області 07.07.2021 № 53610 є протиправним та підлягає скасуванню.

При вирішення даної справи судом також враховується, що відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Верховний Суд у постанові від 16.02.2021 у справі №280/3235/20 зазначив, що право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку №1165), а саме Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Посилання відповідача на правову позицію ВС висловлену у постанові від 20.11.2019 по справі № 480/4006/18, постанові від 03.03.2020 у справі №240/3665/19 суд відхиляє з огляду на те, що остання викладена стосовно норм Порядку № 117, який діяв до 31.01.2020 включно.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заявлених позовних вимог.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів адміністративної справи судом встановлено, що позивачем у зв`язку із розглядом даної адміністративної справи понесені судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 270,00 грн. ( а.с.1).

Керуючись статтями 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241-243, 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Агропостач Груп" (вул. Добровольського, буд. 5 А, кім. 8, м. Кропивницький, 25005 ) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, 36000, ) про визнання протиправним та скасування рішення, задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Полтавській області від 07.07.2021 № 53610 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Агропостач Груп" п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Стягнути на користь приватного товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія Агропостач Груп", здійснені ним судові витрати на оплату судового збору в сумі 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Полтавській області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду А.В. Сагун