Справа № 120/5837/21-а
Суддя: Дмитришена Руслана Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

04 жовтня 2021 р. Справа № 120/5837/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дмитришеної Руслани Миколаївни, розглянувши письмово клопотання відповідача про розгляд у судовому засіданні з викликом учасників справи за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до Приватного підприємства "ГАЗВОДБУДСЕРВІС" про стягнення коштів з рахунків у банках та накладення арешту на кошти та інші цінності, знаходяться на рахунках в установах банків

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до Приватного підприємства "ГАЗВОДБУДСЕРВІС" про стягнення коштів з рахунків у банках та накладення арешту на кошти та інші цінності, знаходяться на рахунках в установах банків.

Ухвалою від 11.06.2021 відкрито провадження у даній справі та вирішено розгляд здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно до положень ст. 262 КАС України. Даною ухвалою також встановлено строки для подання заяв по суті.

26.07.2021 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, який подано разом з клопотанням про розгляд справи з викликом сторін. У поданому відзиві відповідач зазначає, що статею 43 Конституції України гарантовано, що право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Законом визначено, що своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості, оплата праці працівників підприємства здійснюється в першочерговому порядку, всі інші платежі здійснюються підприємством після виконання зобов`язань щодо оплати праці.

Отже, накладення арешту на рахунок боржника, який призначений для виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасну виплату заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, що призводить до порушення конституційних прав громадян.

Визначаючись щодо клопотання відповідача, суд керується наступним.

Частинами п`ятою, шостою статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до ч. 8 ст. 262 КАС України, при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Так, ознайомившись із позовною заявою та матеріалами справи, суд доходить висновку, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

До того ж, слід враховувати, що практика Європейського суду з прав людини (далі також - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.83 року у справі "Axen v. Germani" заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду, після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. З рештою, у певних випадках, влада має брати до уваги міркування ефективності і економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, питання права не ставлять особливої складності, та обставини, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, суд критично оцінює посилання відповідача на те, що накладення арешту на рахунок боржника, який призначений для виплати заробітної плати, унеможливлює своєчасну виплату заробітної плати та інших виплат працівникам боржника, що призводить до порушення конституційних прав громадян, адже сплата податків є обов`язком, а не правом платника. В разі незгоди із сумою, або ж фактом нарахування податків, в даному випадку - рентної плати за користування надрами для видобування корисних копалин загальнодержавного значення та податку на додану вартість в загальній сумі, платник має право оскаржити винесенні податкові-повідомлення-рішення та вимогу про сплату боргу в адміністративному та судовому порядку, що останнім зроблено не було.

Також відповідач мав можливість спростувати обставини по суті справи, шляхом надання доказів та спростовуванням доводів опонента письмово, що останнім зроблено лише в частині.

Підсумовуючи, суд зазначає, що аргументи клопотання відповідача про розгляд справи у судовому засіданні із повідомленням (викликом) учасників справи оцінені судом, однак такі не вказують на наявність підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст. ст. 248, 256, 262, 263 КАС України суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Приватного підприємства "ГАЗВОДБУДСЕРВІС" про розгляд справи у судовому засіданні з викликом учасників справи - відмовити.

Ухвала суду першої інстанції оскарженню не підлягає та набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Суддя Дмитришена Руслана Миколаївна