Справа № 640/5625/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2021 року м. Київ № 640/5625/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції в Київській області
пропро визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області та просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.06.2020 №367 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників поліції ГУ НП в Київській області» в частині притягнення оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що рішення про дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення прийняте відповідачем передчасно із порушенням принципу презумпції невинуватості, що є порушенням положень Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, Загальної декларації прав людини, Міжнародного пакту про громадянські і політичні права, статей 62, 63 Конституції України, положень Цивільного кодексу України.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі. Окрім цього, представником відповідача подано копію матеріалів особовою справи відповідача.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд звертає увагу на наступне.

24.04.2020 до Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області надійшли пояснення заступника начальника СКЗ Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції Олексія Козака (вх. 1095), яким доводиться до відома про відсутність ОСОБА_1 на робочому місці з 05.02.2020 по 23.04.2020 без повідомлення ним причин та обставин такої відсутності.

24.04.2020 надійшов рапорт інспектора СКЗ Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області капітана поліції Дмитра Семенко (вх. 1095), де повідомляється про відсутність ОСОБА_1 на робочому місці з 05.02.2020 по 23.04.2020 без повідомлення ним причин та обставин такої відсутності.

05.05.2020 листом №1480/109/1010/01-20 Переяслав-Хмельницький ВП ГУНП в Київській області просив ТОВ «МЕДАКОМ» у зв`язку із службовою необхідністю (перевірки факту невиходу на роботу) надати інформацію чи звертався за медичною допомогою з 04.02.2020 по даний час працівник Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

06.05.2020 складено акт відсутності на (службі) робочому місці майора поліції ОСОБА_1 з 25.04.2020 по 06.05.2020 (вх. 1197).

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 07.05.2020 №768 «Про призначення службового розслідування» внаслідок надходження до Головного управління інформації про затримання працівниками УКР ГУНП в Київській області за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 ККК України, групи осіб, серед яких виявився оперуповноважений СКР Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майор поліції ОСОБА_1 , відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 за №2337-VIII, Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 №893 наказано, серед іншого, провести службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, що призвели до затримання майора поліції ОСОБА_1 .

За наслідком проведення службового розслідування, складено висновок службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, що призвели до затримання майора поліції ОСОБА_1 , який затверджений начальником Головного управління Національної поліції в Київській області 04.06.2020 (далі - висновок).

У вказаному висновку комісія вважала би наступне:

1. Службове розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, що призвели до затримання майора поліції ОСОБА_1 закінчити.

2. Інформація щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, що призвели до затримання майора поліції ОСОБА_1 знайшла своє підтвердження.

3. Дні безпідставного невиходу на службу оперуповноваженого Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 з 05.02.2020 по 05.05.2020 вважати прогулами.

4. За порушення службової дисципліни, статей 2, 3, 8, 11, 18, 23 та 64 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-УІІІ, пункту 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08 лютого 2019 року № 100, що виразилося у неповідомленні органів поліції або інших правоохоронних органів про вчинене або таке що готується кримінальне правопорушення, введенні в оману керівництва Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, здійсненні вчинку, який призвів до значного резонансу у засобах масової інформації щодо причетності до кримінальних правопорушень діючих працівників поліції, що призвело до зменшення довіри населення до поліції та (безпідставному невиході на службу у період з 05.02.2020 по 05.05.2020), оперуповноваженого Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

5. Начальникові Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області полковнику поліції Скидану М.В. :

5.1. У системі професійного навчання забезпечити додаткове вивчення Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 за № 2337-УЩ, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08 лютого 2019 року № 100;

5.2. Вжити додаткових заходів, спрямованих на неухильне дотримання особовим складом службової дисципліни.

5.3. У разі виявлення порушень службової дисципліни працівниками підпорядкованого підрозділу, ініціювати проведення службових розслідувань.

6. Начальникові УФЗБО ГУНП в Київській області ( Орлюк Н.В. ) вирішити питання щодо повернення грошового забезпечення за дні прогулів оперуповноваженого СКП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 , у період з 05.02.2020 по 05.05.2020.

7. Копію висновку службового розслідування направити до слідчого управління ГУНП в Київській області, для приєднання до матеріалів кримінального провадження № 000133 від 11.03.2020, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 257, ч. 3 ст. 146 та ч. 4 ст. 189 КК України

8. Копію висновку службового розслідування направити до Територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві, для надання правової оцінки діям оперуповноваженого СКП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 у частині надання до Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області лікарняних листів, виданих ТОВ «МЕДАКОМ».

9. Копію висновку службового розслідування долучити до особової справи оперуповноваженого СКП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 .

10. Копію висновку службового розслідування направити до ДКЗ НП України.

11. Про результати службового розслідування проінформувати зацікавлених осіб.

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 11.06.2020 №367 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» наказано за порушення службової дисципліни, статей 2, 3, 8, 11, 23 та 61 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VIII, пункту 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у неповідомленні органів поліції або інших правоохоронних органів про вчинене або таке, що готується кримінальне правопорушення, введені в оману керівництва Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП у Київській області, здійснені вчинку, який призвів до значного розголосу у засобах масової інформації щодо причетності до кримінальних правопорушень діючих працівників поліції, що призвело до зменшення довіри населення до поліції та безпідставному невиході на службу у період з 05.02.2020 по 05.05.2020, оперуповноваженого Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (далі - оскаржуваний та/або спірний наказ).

Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 10.07.2020 №201/ос «По особовому складу» відповідно до Закону України «Про Національну поліції України» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 майора поліції ОСОБА_1 (0059961) оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції, 10.07.2020.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII).

Згідно із частиною 1 статті 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 59 Закону № 580-VIII встановлено наступне.

Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Час проходження служби в поліції зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Поліцейські, у тому числі слухачі та курсанти вищих навчальних закладів із специфічними умовами, які здійснюють підготовку поліцейських, та які перебувають на військовому обліку військовозобов`язаних, на час служби в поліції знімаються з такого обліку і перебувають у кадрах поліції.

Відповідно до пунктів 6, 10 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України та у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, а також рішенням суду про визнання його активів або активів, набутих за його дорученням іншими особами або в інших передбачених статтею 290 Цивільного процесуального кодексу України випадках, необґрунтованими та їх стягнення в дохід держави;

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення (ч. 2 ст. 77 Закону № 580-VIII).

День звільнення вважається останнім днем служби (ч. 3 ст. 77 Закону № 580-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2 ст. 19 Закону № 580-VIII).

Відповідно до частини першої, пунктів 1-4, 6, 7, 9, 11, 13 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента країни і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

Згідно зі статтею 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (статті 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

До курсантів (слухачів), які проходять навчання у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, крім видів дисциплінарних стягнень, визначених цією статтею, застосовується дисциплінарне стягнення у виді призначення поза чергою в наряд - до п`яти нарядів.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Аналіз наведеного дає суду підстави стверджувати, що передумовою для притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідності, серед іншого є порушення службової дисципліни, невиконання або неналежне виконання поліцейським дисципліни шляхом недотримання конкретних актів законодавства та наказів і інших відомчих нормативно-правових актів.

Між тим, статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено порядок проведення службового розслідування.

Так, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

У разі вчинення поліцейським більше двох дисциплінарних порушень проводиться одне службове розслідування. Якщо протягом проведення службового розслідування поліцейським вчинено інший дисциплінарний проступок, розпочинається нове службове розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких вже проводиться службове розслідування, така скарга долучається до матеріалів службового розслідування.

У разі надходження скарги на рішення, дії чи бездіяльність поліцейського, щодо яких є висновок дисциплінарної комісії, такі скарги не розглядаються, якщо не містять інформації, яка не була досліджена під час проведення службового розслідування. Про відмову у розгляді скарги заявник інформується у десятиденний строк.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії (ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту).

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).

Згідно із частинами 1, 2, 3 статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.

Відповідно до статті 19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Із аналізу вказаних норм вбачається, що службове розслідування обов`язково повинно передувати звільненню, якщо особу рядового чи начальницького складу звільняють за порушення нею службової дисципліни.

Вирішуючи спір по суті судом встановлено, що наказ Головного управління Національної поліції у Київській області від 10.07.2020 №201/ос «По особовому складу», яким позивача відповідно до Закону України «Про Національну поліції України» звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 був предметом розгляду в адміністративній справі №640/31370/20.

Так, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.05.2021 у справі №640/31370/20, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.07.2021 у задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Київській області (01601, м. Київ, вул. Володимирська, б. 15, ) про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовлено повністю.

Згідно із частиною 4 статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Суд наголошує, що в адміністративній справі №640/31370/20 судами не встановлено порушення порядку проведення службового розслідування та підтверджено правомірність звільнення позивача зі служби в поліції за порушення службової дисципліни, статей 2, 3, 8, 11, 23 та 61 Закону України «Про Національну поліцію», статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за №2337-VIII, пункту 6 розділу II Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, що виразилось у неповідомленні органів поліції або інших правоохоронних органів про вчинене або таке, що готується кримінальне правопорушення, введені в оману керівництва Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП у Київській області, здійснені вчинку, який призвів до значного розголосу у засобах масової інформації щодо причетності до кримінальних правопорушень діючих працівників поліції, що призвело до зменшення довіри населення до поліції та безпідставному невиході на службу у період з 05.02.2020 по 05.05.2020.

Таким чином, в межах даної адміністративної справи суд не вбачає підстав для оцінки правомірності оскаржуваного наказу, адже обставини правомірності звільнення позивача зі служби за наявності підстав, які покладені в основу спірного наказу підтверджено рішенням суду в адміністративній справі №640/31370/20, яке набрало законної сили.

Згідно із частиною 2 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 5, 72-73, 76-78, 143, 243-246, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Київській області (01601, м. Київ, вул. Володимирська, б. 15, ) про визнання протиправним та скасування наказу відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги

Суддя М.А. Бояринцева