Справа № 707/2330/21
Суддя: Миколаєнко Т. А.
Дата ухвалення: 2021-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 жовтня 2021 року м. Черкаси

Суддя Черкаського районного суду Черкаської області Миколаєнко Т.А., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Солом`янського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Зорі Едуарда Вадимовича про скасування постанови, -

УСТАНОВИЛА:

28 вересня 2021 року позивач ОСОБА_1 (зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 ) звернувся до суду з позовною заявою до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Солом`янського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Зорі Е.В. (юридична адреса: вул. Леонтовича, 6, м. Київ) про скасування постанови, у якій просив суд:

- поновити строки оскарження у зв`язку з отриманням постанови лише 15 вересня 2021 року ;

- об`єднати справу в одне провадження у зв`язку з однією і тією ж подією та з тих самих обставин;

- скасувати постанови серії 1 КІ № та 1 КІ № від 30 серпня 2021 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в режимі фотозйомки, винесені головним інспектором з паркування відділу інспекції з паркування Солом`янського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Зорею Е.В. за ч. 1 ст. 152-1 КУпАП, у вигляді штрафу 700 гривень;

- провадження у справі закрити за ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Згідно зі ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) автоматизованою системою документообігу суду, з урахуванням положень ст.ст. 36, 37 КАС України, було визначено головуючу суддю Миколаєнко Т.А. та 28 вересня 2021 року передано їй дану справу.

Вивчивши вказану позовну заяву з доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона повинна бути залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог статей 160, 161 КАС України.

Як убачається з прохальної частини позовної заяви, у ній, зокрема, викладено наступні вимоги: об`єднати справу в одне провадження в зв`язку з одною і тією ж подією та з тих самих обставин.

Слід зауважити, що відповідно до частини 1 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з пунктом 4 частини 5 статті 160 КАС України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем способи судового захисту свого права, свободи чи інтересу, які повинні формулюватися максимально чітко і зрозуміло. Обставинами, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, є конкретні юридичні факти з настанням яких суб`єкти публічного права вступають між собою у спірні правовідносини. Позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології. Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, складають підставу позову. Підстава позову перебуває у нерозривному логічному взаємозв`язку із змістом позовних вимог (з предметом позову). Виклад обставин підстав позову необхідний для визначення тотожності позову та визначення предмета доказування в спорі між сторонами.

Відтак, суд констатує, що прохальна частина позовної заяви ОСОБА_1 містить вимогу про об`єднання справи в одне провадження, що не є позовною вимогою у розумінні норм КАС України.

При цьому, суд зазначає, що позивач не конкретизує, які саме справи слід об`єднати в одне провадження, і окремого клопотання про це ним не подано.

Разом з тим, у прохальній частині позову ОСОБА_1 просить суд скасувати постанови серії 1 КІ № та 1 КІ № від 30 серпня 2021 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в режимі фотозйомки, винесені головним інспектором з паркування відділу інспекції з паркування Солом`янського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Зорею Е.В. за ч. 1 ст. 152-1 КУпАП, у вигляді штрафу 700 гривень.

З цього приводу суд зауважує, що відповідно до вимог статті 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відтак, суд констатує, що питання про об`єднання справ про адміністративні правопорушення, вирішується тим органом (посадовою особою), яка їх розглядає.

Суд, переглядаючи постанови щодо накладення адміністративного стягнення в порядку оскарження, не наділений повноваженнями на об`єднання справ про адміністративні правопорушення, які уже були розглянуті іншим органом (посадовою особою) з прийняттям остаточного процесуального рішення.

Водночас, за змістом частини 1 статті 172 КАС України в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Це є правом позивача і винесення окремого процесуального судового рішення не потребує.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами частини 2 статті 9 Закону України «Про судовий збір» суд перед відкриттям провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду держбюджету.

У зв`язку із цим суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір.

Велика Палата Верховного Суду у справі № 543/775/17 від 18 березня 2020 року дійшла висновку, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб, з 01 січня 2021 року, становить 2 270 гривень.

Враховуючи, що позивачем заявлено вимоги про скасування двох постанов у справі про адміністративне правопорушення, судовий збір має бути ним сплачено за кожною з таких вимог.

Таким чином, розмір судового збору, який потрібно сплатити позивачу, становить (2 270,00 грн х 0,2) х 2 = 908 гривень 00 копійок.

Згідно з пунктом 8 частини 5 статті 160 КАС України позовна заява повинна містити, зокрема, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Усупереч вказаних вимог закону у даній позовній заяві відсутнє зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з частиною другою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частинами четвертою - шостою статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Порядок засвідчення копій документів визначений Національним стандартом ДСТУ 4163:2020 «Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів». За вказаним нормативно-правовим актом (пункт 5.26), відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Вказана вище вимога чинного законодавства виконана позивачем частково, засвідчено лише копію його паспорта та ідентифікаційного номера, при цьому не вказано дати їхнього засвідчення. Інші копії письмових доказів, що долучені до позовної заяви, надані без належного їх засвідчення.

Відповідно до частини першої статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Водночас, позивачем не додано копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

Разом з тим, варто зауважити, що частиною 3 статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі, можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналізуючи норму зазначеної статті КУпАП, можна зробити висновок, що відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 17 вересня 2020 року у справах № 398/1310/17, 300/1006/16-а та 401/3635/16-а, а також від 02.09.2020 року у справі № 162/445/16-а.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, відповідачем у вказаному позові позивач визначає головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Солом`янського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Зорю Едуарда Вадимовича, який у даному випадку не може виступати самостійним відповідачем по справі, оскільки належним відповідачем є саме відповідальний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративне правопорушення.

З огляду на вищевикладене, позивачу необхідно уточнити коло осіб, які беруть участь у справі.

За даних обставин, вимоги КАС України щодо пред`явлення позову не дотримано.

Згідно з частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, вважаю за необхідне адміністративний позов ОСОБА_1 залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків, зазначених у даній ухвалі.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя, -

п о с т а н о в и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Солом`янського району управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Зорі Едуарда Вадимовича про скасування постанови - залишити без руху, надавши позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення вказаних недоліків.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо він у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 169 КАС України, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

У разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернена позивачу.

Ознайомитись з повним текстом ухвали суду, в електронній формі, сторони можуть за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя: Т. А. Миколаєнко