Справа № 500/709/21
Суддя: Святецький Віктор Валентинович
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 рокуЛьвівСправа № 500/709/21 пров. № А/857/10656/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Святецького В.В.,

суддів Довгополова О.М., Гудима Л.Я., ,

з участю секретаря судового засідання Хітрень О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року у справі № 500/709/21 (головуючий суддя Мартиць О.І., час ухвалення 11 год. 40 хв., м. Тернопіль, повний текст рішення складений 26 квітня 2021 року) за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

17 лютого 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю (ТзОВ) ,,Серет-Інвест звернулось до суду з адміністративним позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП), в якому просило визнати протиправною та скасувати постанову за №2645 від 23.12.2020 ,,Про накладання штрафу на ТзОВ ,,Серет-Інвест за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання.

Рішенням від 26 квітня 2021 року Тернопільський окружний адміністративний суд у задоволенні позовних вимог відмовив повністю.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ТзОВ ,,Серет-Інвест подало апеляційну скаргу, оскільки вважає його необґрунтованим, незаконним та таким, що не відповідає фактичним обставинам справи, прийнятим на підставі неповного дослідження доказів, що безпосередньо порушує законодавчо надані права позивача.

В апеляційній скарзі позивач зазначає, що законами України ,,Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та ,,Про ринок електричної енергії відповідачу надане право застосовувати один із чотирьох видів санкцій, в залежності від тяжкості вчиненого правопорушення та негативних наслідків, що настали/могли настати, а отже відповідач не позбавлений повноважень застосовувати і менш суворі заходи впливу, зокрема застереження або попередження суб`єкта господарювання про необхідність усунення порушень.

Позивач акцентує увагу апеляційного суду на тому, що товариство попередньо не вчиняло жодних порушень щодо ведення діяльності на ринку електричної енергії, завжди вчасно та в повному обсязі подавало усю звітність. Тому вважає, що одноразове виявлене порушення даного виду, що не завдало жодних негативних наслідків для інтересів ринку електроенергії та учасників ринку, не може потягнути за собою накладення штрафу в розмірі 85 000,00 грн.

З огляду на викладене позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

НКРЕКП подало відзив на апеляційну скаргу, в якому спростовує доводи позивача про невідповідність рішення суду першої інстанції вимогам матеріального права. Також відповідач наголошує на тому, що оскаржена постанова НКРЕКП від 23.12.2020 №2645 прийнята з дотриманням вимог законів України ,,Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, ,,Про ринок електричної енергії, тобто на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, безсторонньо, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, а тому в силу вимог статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні підстави для задоволення позову.

Представник позивача в судовому засіданні апеляційного суду підтримав вимоги апеляційної скарги та просить їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судовому засіданні апеляційного суду заперечив вимоги апеляційної скарги та просить її відхилити.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, апеляційний суд вважає, що скарга належить до задоволення з таких підстав.

Суд першої інстанції встановив та підтверджується матеріалами справи, що на підставі постанови НКРЕКП від 18.11.2020 №2133 ,,Про проведення позапланових невиїзних перевірок дотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, суб`єктами господарювання, посвідчення на проведення позапланової невиїзної перевірки від 20.11.2020 №684, у період з 26.11.2020 по 27.11.2020 здійснено позапланову невиїзну перевірку ТзОВ ,,Серет-Інвест, за результатами якої складений Акт позапланової невиїзної перевірки від 27.11.2020 №590.

В акті зафіксовано, що ТзОВ ,,Серет-Інвест () не дотрималось вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, зокрема: Інструкції щодо заповнення форми звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) ,,Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності, затвердженої постановою НКРЕКП від 28 лютого 2019 року №282 (далі - Інструкція №4-НКРЕКП), а саме:

-пункту 2.2 глави 2 у частині подання форми звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) ,,Звіт про фінансові результати та виконання структури тарифів (цін) за видами діяльності (далі - форма звітності №4-НКРЕКП) до НКРЕКП та її територіального органу у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата не пізніше 30 числа місяця, наступного за звітним періодом,

-пункту 2.3 глави 2 щодо направлення форми звітності № 4-НКРЕКП ліцензіатом до НКРЕКП на паперових носіях за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19 та в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) електронною поштою на адреси: та , а також на паперових носіях до територіального органу НКРЕКП у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата або через онлайн-сервіс подання звітності НКРЕКП на Єдиному державному порталі адміністративних послуг;

Інструкції щодо заповнення форми звітності №4а-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (місячна) ,,Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків, затвердженої постановою НКРЕКП від 20 грудня 2019 року №2897 (далі - Інструкція №4а-НКРЕКП), а саме:

-пункту 2.2 глави 2 у частині подання форми звітності №4а-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (місячна) ,,Звіт про використання палива/енергії та стан розрахунків (далі - форма звітності №4а-НКРЕКП) до НКРЕКП та її територіального органу у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата щомісячно до 25 числа місяця, наступного за звітним періодом;

-пункту 2.3 глави 2 щодо направлення форми звітності №4а-НКРЕКП ліцензіатом до НКРЕКП на паперових носіях за адресою: 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19 та в електронному вигляді (файл Excel згідно з формою, розробленою НКРЕКП) електронною поштою на адресу: , а також на паперових носіях до територіального органу НКРЕКП у відповідному регіоні за місцезнаходженням ліцензіата або через онлайн-сервіс подання звітності НКРЕКП на Єдиному державному порталі адміністративних послуг.

Листом від 30.11.2020 №12776/14.3.2/7-20 НКРЕКП надіслало Акт №590 ТзОВ ,,Серет-Інвест, який товариство отримало 07.12.2020, що підтверджується відомостями з системи повного Трекінгу відправлень Укрпошти.

23 грудня 2020 року Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, на своєму засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, у результаті розгляду акта позапланової невиїзної перевірки від 27 листопада 2020 року №590 винесла постанову №2645, якою вирішила накласти штраф у розмірі 85000 гривень на товариство з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест () за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

В пункті 2 резолютивної частини постанови від 23.12.2020 №2645 зазначено, що відповідно до пункту 1 частини першої та пункту 1 частини другої статті 17 Закону України ,,Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у межах здійснення заходів державного регулювання, зобов`язати товариство з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест у строк до 25 січня 2021 року надати до НКРЕКП на паперових носіях та в електронному форму звітності №4-НКРЕКП - виробництво електричної та теплової енергії (квартальна) ,,Звіт про фінансові результати та виконання структури (цін) за видами діяльності за III квартал 2020 року.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленим частиною третьою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання прав та вимог законодавства, інакше було б порушено принцип розподілу влади.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та рішенню суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, всі дії і рішення цих суб`єктів повинні бути правомірними, тобто такими, що відповідають приписам норм права.

Згідно з приписами частини 2 статті 2 Закону України від 22 вересня 2016 року № 1540-VIII ,,Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі Закон № 1540-VIII), державне регулювання у сферах, визначених у частині першій цієї статті, здійснюється Регулятором відповідно до цього Закону, а також законів України ,,Про природні монополії, ,,Про ринок електричної енергії, ,,Про ринок природного газу, ,,Про трубопровідний транспорт, ,,Про комбіноване виробництво теплової та електричної енергії (когенерацію) та використання скидного енергопотенціалу, ,,Про державне регулювання у сфері комунальних послуг, ,,Про теплопостачання, ,,Про питну воду та питне водопостачання, інших актів законодавства, що регулюють відносини у відповідних сферах.

Статтею 22 Закону № 1540-VIII визначено, що за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: 1) застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; 2) накладення штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

За порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати адміністративні стягнення (частина 2).

У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив (частина 3).

Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України ,,Про ринок електричної енергії, ,,Про природні монополії, ,,Про питну воду та питне водопостачання, ,,Про ринок природного газу, ,,Про теплопостачання.

Адміністративні стягнення застосовуються до посадових осіб суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суб`єкт господарювання не може бути притягнений до відповідальності за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, якщо минув строк давності притягнення до відповідальності. Строк давності притягнення до відповідальності за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг становить п`ять років з дня вчинення порушення, а в разі триваючого порушення - з дня закінчення вчинення порушення (частина 4).

Посадові особи суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, несуть адміністративну відповідальність за несвоєчасне надання інформації, необхідної для виконання покладених на Регулятора завдань, ненадання інформації або надання завідомо недостовірних даних, невиконання або несвоєчасне виконання рішень Регулятора в порядку, встановленому Кодексом про адміністративні правопорушення (частина 6).

Статтею 77 Закону України ,,Про ринок електричної енергії від 13 квітня 2017 року № 2019-VIII передбачена відповідальність за порушення законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії.

Так, правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: 2) недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; 7) неподання або несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, а також надання недостовірної інформації у такій звітності (частина 2).

У разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії (частина 3) .

Регулятор у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії приймає у межах своїх повноважень рішення про накладення штрафів на учасників ринку (крім споживачів) у таких розмірах: 4) від 5 тисяч до 100 тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - на суб`єктів господарювання, що провадять господарську діяльність на ринку електричної енергії, що підлягає ліцензуванню: в) за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії (частина 4).

При визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Поведінка правопорушника, спрямована на зменшення негативних наслідків правопорушення, негайне припинення правопорушення після його виявлення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, під час перевірки вважаються пом`якшуючими обставинами.

Поведінка правопорушника, спрямована на приховування правопорушення та його негативних наслідків, на продовження вчинення правопорушення, а також повторне вчинення правопорушення на ринку електричної енергії вважаються обтяжуючими обставинами (частина 5).

Рішення про застосування санкцій Регулятором та штрафних санкцій центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, може бути оскаржено в судовому порядку (частина 8).

Системний аналіз наведених нормативно-правових актів дає апеляційному суду підстави для висновку, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії, зокрема недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.

При цьому Регулятор зобов`язаний враховати серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що визначення виду санкцій належить до дискреційних повноважень НКРЕКП як законодавчо встановленої компетенції владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.

При цьому колегія суддів зауважує, що на законодавчому рівні поняття ,,дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень відсутнє. У судовій практиці сформовано позицію щодо поняття дискреційних повноважень, під якими слід розуміти такі повноваження, коли у межах, які визначені законом, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибирати один з кількох варіантів конкретного правомірного рішення.

Поняття дискреційних повноважень наведене у Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи №R (80)2, яка прийнята Комітетом Міністрів 11 березня 1980 року на 316-й нараді, відповідно до якої під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Однак, суд апеляційної інстанції зауважує, що хоч надання права вибору виду санкцій віднесено законодавцем до дискреційних повноважень НКРЕКП, однак така дискреція не може бути свавільною, а повинна ґрунтуватися на приписах закону.

За загальним правилом під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин. Тобто, дискреційним є право суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною.

У справі, що розглядається, дискреційними повноваженнями, серед іншого, є повноваження комісії щодо прийняття одного з чотирьох видів санкцій.

При цьому законодавець покладає на Комісію обов`язок враховати серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Саме конкретні обставини, що вплинули на прийняття рішення, визначають межі дискреції адміністративного органу та його посадових осіб. Наявність або відсутність обставин, вказаних у рішенні, у разі його оскарження, має бути перевірена судом під час розгляду справи з метою надання оцінки спірному рішенню на відповідність критеріям, визначеним статтею 2 КАС України.

З акту перевірки колегія суддів вбачає, що ТзОВ ,,Серет-Інвест не подало до НКРЕКП на паперових носіях та в електронному вигляді форму звітності № 4-НКРЕКП за ІІІ квартал 2020 року, до Сектору НКРЕКП у Тернопільській області звіт на паперових носіях поданий з порушенням терміну на 25 днів.

Крім того, ТзОВ ,,Серет-Інвест подало до НКРЕКП в електронному вигляді форму звітності № 4а-НКРЕКП за вересень 2020 року з порушенням терміну на 29 днів, форма звітності № 4а-НКРЕКП за вересень 2020 року на паперових носіях надана до НКРЕКП та Сектору НКРЕКП у Тернопільській області з порушенням встановленого терміну на 29 та 28 днів відповідно.

Таким чином, порушенням на ринку електричної енергії в даному випадку є несвоєчасне подання ТзОВ ,,Серет-Інвест звітів в електронному та паперовому вигляді.

Згідно приписів ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів зазначає, що будь-який орган державної влади зобов`язаний Конституцією України діяти виключно у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України ( ст. 19 Конституції України).

Неухильне виконання цієї норми Основного Закону держави є гарантією дотримання принципу верховенства права та положень, закріплених в Європейській конвенції про захист прав та основоположних свобод людини.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскаржена постанова вказане НКРЕКП не відповідає принципу ,,обґрунтованості, адже прийнята без врахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого. Цей критерій вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього суб`єкт владних повноважень має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі та уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями, а не конкретними обставинами.

Так, постанова не містить посилань на серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини, що суперечить вимогам частини 5 статті 77 Закону України ,,Про ринок електричної енергії. Приймаючи оскаржену постанову, відповідач не врахував, що товариство вперше допустило вказане вище порушення, на час розгляду акта порушення було усунуте, оскільки звіти були подані, негативні наслідки не були встановлені під час перевірки, раніше товариство завжди своєчасно подавало усі звіти.

Крім того, позивач не подавав заперечень на акт перевірки, в позові та під час судового розгляду справи визнавав факт правопорушення, що свідчить про спрямованість поведінки товариства на зменшення негативних наслідків правопорушення, сприяння виявленню правопорушення Регулятором та є пом`якшуючими обставинами, які відповідач зобов`язаний був врахувати під час винесення постанови.

Наведене дає підстави для висновку, що вимагаючи від інших учасників ринку електричної енергії дотримання вимог нормативно-правових актів, НКРЕКП також зобов`язане безапеляційно дотримуватися приписів законодавства та не діяти свавільно.

Оскільки оскаржена постанова НКРЕКП не відповідає критеріям, визначеним статтею 2 КАС України, колегія суддів дійшла переконання щодо протиправності такої постанови та необхідності її скасування.

Суд першої інстанції на вказані обставини не звернув належної уваги, не дав їм відповідної правової оцінки, а тому дійшов помилкового висновку щодо протиправності припису та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства (КАС) України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ч.1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, допустився помилки в частині застосування норм матеріального права, а тому дійшов помилкового висновку щодо відсутності правових підстав для задоволення позову.

За таких обставин колегія суддів вважає правильним скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Керуючись ч.3 ст. 243, ст. 310, п. 2 ч. 1 ст.315, ст. ст. 317, 321, 322 , 325, 328, 329 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест задовольнити.

Рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року у справі № 500/709/21 та ухвалити постанову, якою позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за №2645 від 23 грудня 2020 року ,,Про накладання штрафу на товариство з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та здійснення заходів державного регулювання.

Стягнути з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (, вул. Смоленська,19, м. Київ, 03057)за рахунок її бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю ,,Серет-Інвест (, вул. Гесівська, 8, село Смородинці, Чортківський район, Тернопільська область) сплачений судовий збір в сумі 5675 (п`ять тисяч шістсот сімдесят п`ять) гривень.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції лише у випадках, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя В. В. Святецький
судді Л. Я. Гудим
О. М. Довгополов
Повне судове рішення складено 01.10.2021.