Справа № 520/5807/2020
Суддя: Бадюков Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про повернення заяви

01 жовтня 2021 року Справа № 520/5807/2020

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Бадюков Ю.В., розглянувши заяву ГУ ПФУ в Харківській області про роз`яснення судового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду по справі № 520/5807/21 від 15.03.2021 р. адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задоволено та вирішено:

Скасувати рішення №19 від 23.03.2020 року відділу з питань перерахунків пенсій №10 Управління застосування пенсійного законодавства Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови у перерахунку ОСОБА_1 пенсії відповідно до ст. ст. 50-1, 86 Закону України Про прокуратуру на підставі довідки прокуратури Харківської області № 18-137 від 10.03.2020 року.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківської області (адреса: майдан Свободи, Держпром, 3 під., 2 пов, м. Харків, 61000, ) провести ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) перерахунок пенсії з 13.12.2019 року на підставі довідки прокуратури Харківської області № 18-137 від 10.03.2020 року, відповідно до ст. 50-1, 86 Закону України Про прокуратуру, виходячи з розрахунку 90% від суми місячної (чинної) заробітної плати, без обмеження її граничного розміру, та виплатити різницю між фактично отриманою пенсією починаючи з 13.12.2019 року.

30.09.2021 року Головне управління Пенсійного фонду України в Харківської області подало заяву про роз`яснення судового рішення згідно ст.. 254 КАСУ.

Суд, перевіривши заяву та додані до неї матеріали на наявність та відсутність підстав, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, для її повернення або її розгляду, встановив наступне.

Згідно ч. 3 ст. 55 КАСУ юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Частиною 1 ст. 57 КАСУ встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Як вбачається з матеріалів справи позов підписано головним спеціалістом юрисконсультом сектору представництва інтересів в судах та інших органах №1 юридичного управління Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області К.В. Воропаєвим та додано довіреність на підтвердження повноважень щодо звернення до суду. Водночас, суд відзначає, що довіреність не є документом, який надає особі право на підписання заяви та представництво її інтересів від імені юридичної особи у разі самопредставництва.

Документи, що підтверджують повноваження представників та повноваження представника у суді визначені приписами ст. ст. 59, 60 КАСУ.

Пунктом 3 частини 4 ст. 169 КАС України, зокрема, встановлено, якщо позов підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано позовна заява повертається позивачеві.

За приписами ч. 6 ст. 7 КАСУ у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону такого закону, суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Дослідивши позовну подану заяву, суд встановив відсутність у особи права підсувати заяву на повноваженнях представника, яким може бути адвокат або законний представник.

Також, суд відзначає, що згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника) (частина 10 статті 44 КАС України).

За правилами абзацу 2 частини 8 статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Водночас, відповідно до підпункту 15.16 пункту 15 абзацу другого розділу VII «Перехідні положення» КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

У газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 1 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно з яким відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№ 229 (6984) від 1 грудня 2018 року).

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 пункту 15 абзацу першого розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Водночас, Закон України від 22 травня 2003 року № 852-IV «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 7 листопада 2018 року на підставі Закону України від 5 жовтня 2017 року № 2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» (далі Закон № 2155-VIII).

Тобто, на дату подання позову та на теперішній час порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом № 2155-VIII.

Положеннями частини другої статті 17 цього Закону встановлено, що електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

У той же час, абзацом першим частини першої статті 18 Закону № 2155-VIII передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

На підставі Наказу Державної судової адміністрації України (далі ДСА України) від 22 грудня 2018 року № 628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми Електронний суд у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої всі місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми зобов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 у відповідній редакції (далі Положення).

Суд наголошує, що Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 12.04.2018 № 16; далі Положення № 30), передбачає можливість до початку функціонування ЄСІТС використання судами в тестовому режимі окремих інструментів електронного правосуддя, серед яких і підсистема Електронний суд.

Зокрема, у пункті 2.3 указаного рішення визначено, що окремі норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду, які, зокрема, стосуються використання підсистеми Електронний суд, набирають чинності та можуть використовуватися у тестовому режимі виключно для судів та органів системи правосуддя, визначених пілотними, згідно з відповідним наказом Державної судової адміністрації України.

Під час тестової експлуатації підсистеми Електронний суд судам та учасникам судового процесу необхідно керуватися вимогами Положення № 30.

Згідно з вимогами Положення № 30 надсилання в електронній формі процесуальних документів до суду має здійснюватися із використанням сервісу підсистеми Електронний суд, розміщеному за посиланням у мережі Інтернет: https://cabinet.court.gov.ua/login.

Для можливості користування цим сервісом необхідно здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронній формі передбачає використання сервісу підсистеми Електронний суд, розміщеному за посиланням у мережі Інтернет: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно до попередньої реєстрації офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного цифрового підпису.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.02.2021 у справі № 9901/335/20, постановах Верховного Суду від 24.10.2019 у справі № 826/11548/17, від 06.08.2019 у справі № 2340/4648/18, від 22.08.2019 у справі № 520/20958/18.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до місцевих та апеляційних судів із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи чи його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим скріпленням власним електронним цифровим підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Проте, як встановлено судом заява надіслана на електронну адресу Харківського окружного адміністративного суду.

Відомості про формування заяви у підсистемі Електронний суд відсутні, що свідчить про використання заявником непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до суду із позовною заявою.

Крім того, суд зазначає, що як вбачається з матеріалів справи, заяву в паперовому вигляді ГУ ПФУ не подавав.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 04 липня 2019 року у справі № 160/3339/19, від 12 серпня 2020 року у справі № 160/1156/19, в ухвалах від 16 січня 2020 року у справі № 200/10469/19-а, 05 лютого 2020 року у справі № 2340/4795/18.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд ураховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У вказаних судових рішеннях наголошено на тому, що обмеження, що пов`язані з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Пунктом 3 частини 4 ст. 169 КАС України, зокрема, встановлено, якщо позов підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано позовна заява повертається позивачеві.

За приписами ч. 6 ст. 7 КАСУ у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону такого закону, суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Крім того, відповідно до абзацу 10 ч. 1 ст. 167 КАС України до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

До матеріалів поданої заяви докази направлення вказаної заяви іншим учасникам справи не надані.

За частиною 2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Отже, вищезазначені обставини перешкоджають розгляду заяви та є підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 57, 59, 166, 167, 169, 241, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ГУ ПФУ в Харківській області про роз`яснення судового рішення по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - повернути позивачу.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Повна ухвала складена 01 жовтня 2021 року.

Суддя Бадюков Ю.В.