Справа № 640/980/19
Суддя: Літвінова А.В.
Дата ухвалення: 2021-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2021 року м. Київ № 640/980/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Літвінової А.В. розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської

державної адміністрації) «Київтеплоенерго»

до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві

про визнання протиправними та скасування припису,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі-позивач/ КП «Київтеплоенерго») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві (далі-відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 19.12.2018 №27.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що вимога припису про здійснення перерахунку за іншим тарифом: не відповідає затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 №151 Порядку проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості; вимога відповідача щодо здійснення перерахунку коштів по житловому будинку АДРЕСА_1 , система гарячого водопостачання в якому обладнана рукосушильниками, із розрахунку тарифів на послугу з централізованого постачання гарячої води із застосуванням тарифу, який передбачено за відсутності рушникосушильників є протиправною, оскільки спрямована на порушення державної дисципліни цін; оскільки підставою для проведення позапланової перевірки стало звернення гр. ОСОБА_1 щодо дотримання порядку формування, встановлення та застосування цін (тарифів) на послуги з централізованого постачання гарячої води в квартирі, вимога припису щодо здійснення перерахунку коштів в цілому по житловому будинку є такою, що прийнята з перевищенням повноважень, а отже, на думку позивача є незаконною; відповідачем при винесені оскаржуваного припису, не застосовано спеціального нормативно-правового акту, яким врегульовано порядок виявлення факту неналежного надання або ненадання послуг. Також позивачем вказано на невідповідність оскаржуваного припису Правилам надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 № 630.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.01.2019 відкрито спрощене позовне провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі та запропоновано відповідачу протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі надати відзив на позовну заяву.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши, що винесенні оскаржуваного припису відповідач керувався чинним законодавством, діяв в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, до Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві звернулась гр. ОСОБА_1 зі скаргою на діяльність Комунального підприємства «Київтеплоенерго». У своєму зверненні громадянка наголошувала на тому, що у неї та у мешканців будинку АДРЕСА_1 температура гарячої води не відповідає нормам законодавства, а також скаржилася на неробочий стан циркуляційного насоса будинку.

На підставі вищевказаної заяви, погодження Державної регуляторної служби України від 23.11.2018 №11344, наказу від 28.11.2018 №4938, направлення від 28.11.2018 №4535, Головним управлінням здійснено позаплановий захід (перевірку) у Комунальному підприємству «Київтеплоенерго».

За результатами перевірки складено Акт від 12.12.2018 №4938-10, в якому зафіксовано порушення вимог пункту 6 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.205 №630, пункту 10 Порядку проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 №151, пункту 1 статті 20 Закону України «Про ціни та ціноутворення».

Керуючись пунктом 7 частини першої статті 18 Закону України «Про ціни та ціноутворення», частини восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за послугу з гарячого водопостачання населенню КП «Київтеплоенерго», Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві видано обов`язковий до виконання припис від 19.12.2018 №27.

Незгода позивача із винесеним приписом зумовила його звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), є Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» м. Київ від 05.04.2007 №877-V (далі- Закон №877-V) тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно з підпункту 10 пункту 4 Положення про Головне управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в області, в м. Києві, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12.04.2017 №209, Головне управління відповідно до покладених на нього завдань забезпечує реалізацію державної політики, зокрема у сфері здійснення державного нагляду (контролю) у сфері дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін:

- здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням вимог формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;

- здійснює державний нагляд (контроль) за достовірністю інформації, зазначеної у документах про формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;

- приймає рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій за порушення вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін;

- надає органам виконавчої влади, органам місцевого самоврядування, суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.

Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону №877-V звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Згідно пунктів 7, 8 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Як було зазначено вище, за результатами проведеної перевірки відповідачем складено Акт від 12.12.2018 №4938-10, в якому зафіксовано порушення вимог пункту 6 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.205 №630, пункту 10 Порядку проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 №151, пункту 1 статті 20 Закону України «Про ціни та ціноутворення».

В акті перевірки зазначено, що відповідно до пункту 6 Правил надання послуг, послуги повинні відповідати: з централізованого постачання холодної та гарячої води - вимогам щодо якості і тиску води, температури гарячої води, а також розрахунковим нормам витрати води у точці розбору.

Згідно наданих до скарги гр. ОСОБА_1 актів-претензій про неналежну якість гарячої води, звернення до КП «Київтеплоенерго» і КК «ЦКС» про надання послуг з гарячого водопостачання неналежної якості та здійснення перерахунку, за адресою: АДРЕСА_1 - належних дій не було здійснено.

Згідно наданих матеріалів встановлено, що температура гарячої води у внутрішньобудинковій системі будинку за адресою: АДРЕСА_1 дорівнювала +30 град.С.

Відповідно до вимог пункту 10 Порядку проведення перерахунків, у разі постачання гарячої води температурою нижче ніж +40 град.С плата справляється за тарифами на послуги з централізованого постачання холодної води.

Згідно наданої в ході перевірки інформації мешканцем будинку за адресою: АДРЕСА_1 за період травень - жовтень 2018 спожито 17,52 м3 гарячої води.

Таким чином, КП «Київтеплоенерго» за період травень-червень 2018 гр. ОСОБА_2 було нараховано суму у розмірі 394,80 грн/м3 (6,23м3 Х63,37 грн.).

За період серпень-жовтень 2018 було нараховано суму у розмірі 909,86 грн/м3 (6,23м3 X 80,59 грн.). Разом 1 304,66 грн. (394,80 + 909,86).

Замість: за період травень - червень 2018 суму у розмірі 51,58 грн/м3 (6,23 м3 X 8,28 грн.).

За період серпень-жовтень 2018 було нараховано суму у розмірі 99,19 грн/м3 (6,23м3 X 8,786 грн). Разом 150,76 грн. (51,58+99,19).

Всього сума надлишкового нарахування гр. ОСОБА_1 за період травень- жовтень 2018 складає суму у розмірі 1153,90 грн. (1304-150,760).

Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві, керуючись пунктом 7 частини першої статті 18 Закону України «Про ціни та ціноутворення», частини восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за послугу з гарячого водопостачання населенню КП «Київтеплоенерго» видано обов`язковий до виконання припис від 19.12.2018 №27.

Позивач зазначає, що вимога оскаржуваного припису про здійснення перерахунку за іншим тарифом, не відповідає затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 №151 Порядку проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості.

У позовній заяві позивач акцентує увагу, що Порядком проведення перерахунків, не передбачено здійснення перерахунку шляхом застосування тарифу в залежності від наявності або відсутності рушникосушильника, а навпаки, пунктом 10 Порядку проведення перерахунків передбачено чіткий порядок здійснення перерахунку за надання послуг з централізованого постачання гарячої води у разі невідповідності фактичної температури гарячої води у точці розбору нормативній проводиться у разі оплати відповідно до встановлених норм (нормативів) споживання за встановленими цим Порядком формулами в залежності від наявності або відсутності будинкових засобів обліку або за тарифами на інші послуги, зокрема, послуги з централізованого постачання холодної води.

Відповідно до оскаржуваного припису Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві від 19.12.2018 №27 на позивача покладено обов`язок:

в 30 денний термін усунути порушення, що полягає у обчисленні додатково отриманої суми надлишкового нарахування та здійсненні перерахунку коштів за адресою: АДРЕСА_1 за послугу гарячого водопостачання;

в 30 денний термін усунути порушення, що полягає у здійсненні перерахунку коштів по житловому будинку АДРЕСА_1 , за послугу з гарячого водопостачання із застосуванням тарифу, - за відсутності рушникосушильників, в цілому по будинку, безпосередньо до моменту відновлення робочого стану циркуляційного насоса будинку.

Відповідачем у відзиві вказано, що у зв`язку з тим, що температура гарячої води у внутрішньобудинковій системі будинку за адресою: АДРЕСА_1 дорівнювала +30 град.С, та враховуючи вимоги пункту 10 Порядку проведення перерахунків, відповідно до якого, плата справляється за тарифами на послуги з централізованого постачання холодної води, Головним управлінням встановлено порушення позивачем порядку застосування ціни (тарифу) та надано вимогу щодо повернення гр. ОСОБА_1 суму необгрунтованої виручки.

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до актів-претензій про неналежне надання або ненадання послуг, зокрема, №1088 від 23.07.2018, № 1094 від 24.09.2018, № 1240 від 23.11.2018 зниження температури гарячого водопостачання пов`язано з пошкодженням циркуляційного насосу ГВП встановленого в ІТП, який знаходиться на балансі КП «Київтеплоенерго».

Також, гр. ОСОБА_1 додано колективне звернення мешканців будинку АДРЕСА_1 до депутата Київської міської ради Негрича М.М. з проханням зробити перерахунок за нарахування по гарячому водопостачанню та відновити роботу циркуляційного насосу.

За результатами розгляду колективного звернення депутат Київської міської ради Негрич М.М. звернувся із депутатським зверненням до ПАТ «Київенерго» та Солом`янської районної у місті Києві державної адміністрації та просив, зокрема, відремонтувати циркуляційний насос, що постачає гарячу воду до будинку АДРЕСА_1 , а також зробити перерахунок за неякісно надані послуги.

Листом від 18.08.2017 №108-13412 Солом`янська районна у місті Києві державної адміністрації повідомила, що незадовільне гаряче водопостачання у вищезазначеному житловому будинку пов`язане з пошкодженням насосного обладнання у вбудованому тепловому пункті.

Відповідно до пункту 5.18 Державних будівельних норм України ДБН В.2.2-15-2005 «ЖИТЛОВІ БУДИНКИ. ОСНОВНІ ПОЛОЖЕННЯ» рушникосушильники повинні встановлюватися з запірною арматурою на обох підводках і приєднуватися до водорозбірного стояка. При паралельному прокладанні водорозбірного та циркуляційного стояків допускається приєднувати рушникосушильники до циркуляційного стояка. Замикаюча ділянка стояка у вузлі приєднання рушникосушильника повинна проектуватися без зміни діаметра.

Відповідно до пункту 6.2 Державних будівельних норм України ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація частина І. Проектування Частина II. Будівництво» зменшення температури води в системі гарячого водопостачання не повинно перевищувати 5 град.С. При цьому температура циркуляційної води в системі повинна бути не меншою за 50 град.С у будь-якій частині системи.

Тарифи на послуги з централізованого опалення і централізованого постачання гарячої води, що надає комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київська міська державна адміністрація) «Кивтплоенерго» як виконавець цих послуг, затверджені розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26.04.2018 №700, передбачає дві послуги: централізоване постачання гарячої води за умови підключення рушникосушильників до системи гарячого водопостачання; централізоване постачання гарячої води за відсутності рушникосушильників

Таким чином, при непрацюючий системі циркуляції не працює рушникосушник, тому до відновлення роботи циркуляційної системи у будинку повинен застосовуватись тариф на послугу «Централізоване постачання гарячої води за відсутності рушникосушильників». А потім проводити перерахунок за зниження якості гарячого водопостачання.

Комунальним підприємством «Київтеплоенерго» виставляються мешканцям житлового будинку АДРЕСА_1 рахунки за послугу з гарячого водопостачання із застосуванням тарифу, - за умови підключення рушникосушильників до систем гарячого водопостачання, при цьому у мешканців будинку відсутнє як гаряче водопостачання, так і функціонуючі рушникосушильники, які можливо використовувати за призначенням.

Разом з тим, за твердженням відповідача та що не спростовано позивачем, а ні під час перевірки, а ні до матеріалів позовної заяви, не додано документального підтвердження про здійснення перерахунку мешканцям житлового будинку АДРЕСА_1 , у зв`язку із незадовільним гарячим водопостачанням та пошкодженням насосного обладнання у вбудованому тепловому пункті.

Враховуючи пошкодження циркуляційного насосу ГВП встановленого в ІТП, який знаходиться на балансі КП «Київтеплоенерго», послуга централізованого постачання гарячої води, за умови підключення рушникосушильників до систем гарячого водопостачання, мешканцям житлового будинку АДРЕСА_1 , не надавалася, що передбачає здійснення перерахунку коштів по житловому будинку АДРЕСА_1 , за послугу з гарячого водопостачання із застосуванням тарифу, - за відсутності рушникосушильників, в цілому по будинку, безпосередньо до моменту відновлення робочого стану циркуляційного насоса будинку.

Суд погоджується з доводами відповідача, що по причині того, що система гарячого водопостачання у будинку є єдиною, а циркуляційний насос на ній не працює, що призвело до відсутності циркуляції гарячого водопостачання у всьому будинку, то нараховувати плату за дану послугу необхідно за тарифом по послузі «Централізоване постачання гарячої води за відсутності рушникосушильників» для всіх споживачів у будинку.

З приводу доводів позивача про невідповідність припису вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в частині меж здійснення позапланової перевірки, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами, зокрема:

пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності;

підконтрольності і підзвітності органу державного нагляду (контролю) відповідним органам державної влади;

рівності прав і законних інтересів усіх суб`єктів господарювання;

гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання;

об`єктивності та неупередженості здійснення державного нагляду (контролю), неприпустимості проведення перевірок суб`єктів господарювання за анонімними та іншими безпідставними заявами, а також невідворотності відповідальності осіб за подання таких заяв;

здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом;

відкритості, прозорості, плановості й системності державного нагляду (контролю).

Як того вимагають норми частини другої статті 8 Закону №877-V, органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані: повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону №877-V суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Посвідчення (направлення) на проведення перевірки від 28.11.2018 №4535 у графі «предмет здійснення заходу» містить запис «дотримання порядку формування, встановлення та застосування цін (тарифів) на послуги з гарячого водопостачання з питань, викладених у зверненні гр. ОСОБА_1 ».

Суд погоджується з доводами відповідача, що цього запису достатньо для того, щоб чітко окреслити предмет перевірки та запобігти безпідставному неправомірному втручанню контролюючого органу у господарську діяльність.

У своєму зверненні до відповідача гр. ОСОБА_1 наголошує на тому, що не лише у її квартирі, а також і у мешканців всього будинку АДРЕСА_1 , температура гарячої води не відповідає нормам законодавства, а також зазначала про пошкодження циркуляційного насосу гарячого водопостачання встановленого в ІТП.

Крім того, як підтвердження викладених обставин, гр. ОСОБА_1 до матеріалів справи було додано колективне звернення мешканців будинку АДРЕСА_1 до депутата Київської міської ради Негрича М.М. з вимогою про захист їх прав та інтересів.

Разом з тим, відповідно до частини другої статті 20 Закону України «Про ціни та ціноутворення» сума необгрунтованої виручки, одержаної суб`єктами господарювання, які на постійній основі надають житлово-комунальні послуги або мають адресного споживача, повертається споживачам.

Таким чином, згідно аналізу зазначеної статті, сума необгрунтованої виручки повертається споживачам.

З урахуванням викладеного, вимоги оскаржуваного припису щодо усунення порушення, що полягає у здійсненні перерахунку коштів по житловому будинку АДРЕСА_1 за послуги з гарячого водопостачання є правомірними.

Щодо доводів позивача стосовно невідповідності припису Правилам надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630 (далі-Правила надання послуг), суд зазначає наступне.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 24.04.2018 № 517/4581 Угоду щодо реалізації проекту управління та реформування енергетичного комплексу м. Києва від 27.09.2001, укладено між Київською міською державною адміністрацією та ПАТ «Київенерго», припинено з 30.04.2018 в частині об`єктів теплопостачання. Об`єкти теплопостачання, які перебували у володінні та користуванні ПАТ «Київенерго», закріплено на праві господарського відання за КП «Київтеплоенерго».

Між Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» та КП «Київтеплоенерго», на підставі розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Про єдину міську службу для комплексного обслуговування споживачів житлово-комунальних послуг за принципом «єдиного вікна» на базі КК «Центр комунального сервісу» від 08.12.2016 №1244, укладено договір від 10.05.2018 №56.

Відповідно до положень даного договору, Комунальний концерн «Центр комунального сервісу» здійснює обслуговування споживачів - мешканців багатоповерхових будинків, з питань нарахування плати за послуги надані КП «Київтеплоенерго».

Також, між Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» та ПАТ «Київенерго» укладено договір доручення №123-КЕ від 25.05.2018, на підставі якого КК «Центр комунального сервісу» здійснює прийом споживачів, зокрема, юридичних та фізичних осіб-підприємців.

Вищезазначене підтверджується листами Комунального концерну «Центр комунального сервісу» від 24.09.2018 №550-Ш, від 03.10.2018 №550-Ш.

Відповідно до пункту 33 Правил надання послуг, у разі неналежного надання або ненадання послуг виконавцем споживач повідомляє про це виконавця в усній формі за допомогою телефонного зв`язку чи у письмовій формі за адресами, що зазначені в договорі.

Листом від 03.10.2018 №707-Ш Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» повідомлено, що відповідно до наданих гр. ОСОБА_1 . Актів-претензій, зареєстрованих у відповідності до чинного законодавства, від 24.07.2017 № 642, від 24.10.2017 № 686, від 22.11.2017 №742, від 22.01.2018 № 880, від 23.03.2017 № 1071, від 23.05.2018 № 1085 здійснено коригування на суму 1 751,14 грн.

Разом з тим, зазначеним листом повідомлено, що з метою недопущення порушення норм чинного законодавства України, зокрема, про захист прав споживачів, та на виконання вищезазначених Договорів, Концерном ініційовано запит до виконавця послуги для отримання підтвердження інформації про відсутність послуги постачання гарячої води та її якості у періоди з 08.08.2017 по 31.08.2017, з 21.09.2017 по 26.09.2017, з 03.10.2017 по 21.10.2017, з 01.05.2017 по 23.01.2018 (акт-претензія від 23.01.2018); з 20.05.2018 по 20.06.2018, з 21.06.2018 по 23.07.2018 (акт-претензія від 23.07.2018 №1088); з 23.01.2018 по 23.07.2018 (акт-претензія від 23.07.2018);, з 04.01.2018 по 29.01.2018 (акт-претензія від 10.02.2018).

Листом від 20.02.2019 №333-Ш Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» повідомлено, що у січні 2019 року здійснено коригування нарахувань з централізованого постачання гарячої води, зокрема, за грудень 2018 року знято нарахування за 5,2300 м3 на суму 421,49 грн. та нараховано за 0,5300 м3 на суму 42,71 грн. Крім того, на підставі поданого гр. ОСОБА_1 акту- претензій від 24.09.2018 №1094, здійснено коригування нарахувань за постачання ГВП за серпень та вересень 2018 року, зокрема знято нарахування на суму 409,30 грн.

Вищезазначене свідчить про обізнаність позивача про акти-претензії та часткове виконання оскаржуваного припису, а твердження КП «Київтеплоенерго» про позбавлення останнього можливості прийняти участь у виявленні самого факту та можливих причин неякісного надання послуг, є безпідставними.

Відповідно до пункту 38 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21.07.2005 №630, у разі неприбуття представника виконавця в установлений договором строк для проведення перевірки кількісних та/або якісних показників або необгрунтованої відмови від підписання акта- претензії такий акт вважається дійсним, якщо його підписали не менш як два споживачі.

Відповідно до пункту 39 Правил надання послуг, акт-претензія реєструється уповноваженими особами виконавця у журналі реєстрації актів-претензій згідно з додатком 3. Виконавець зобов`язаний розглянути такий акт-претензію і повідомити протягом трьох робочих днів споживача про її задоволення або про відмову у задоволенні з обґрунтуванням причини такої відмови. У разі ненадання протягом установленого строку виконавцем відповіді вважається, що він визнав викладені в акті-претензії факти неналежного надання або ненадання послуг. Спори щодо задоволення претензій споживачів розв`язуються у суді. Споживач має право на досудове розв`язання спору шляхом задоволення пред`явленої претензії.

Згідно наданих споживачем актів-претензій чітко вбачається, що акти зареєстровані в установленому порядку, містять дату, реєстраційний номер, підпис уповноваженого представника - інженера, печатку Житлово- експлуатаційної дільниці № 903 Солом`янського району, а також підписи двох споживачів.

Отже, позивач був обізнаний про акти-претензії, які була зареєстровані належною стороною та здійснював частково перерахунки. Крім того, позивачем не було надано протягом установленого строку відповідей гр. ОСОБА_1 .

Аналізуючи зазначене, суд вважає, що відповідач при винесенні оскаржуваного припису діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, обґрунтовано, добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, пропорційно та своєчасно, а відтак оскаржуваний припис є таким, що не підлягає скасуванню.

Одночасно, судом враховується, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності суд враховує, чи прийняті (вчинені) вони з використанням повноважень та спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискредитації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь яким несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28 серпня 2018 року (справа № 802/2236/17-а).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору, не підлягає поверненню.

Керуючись статтями 72-77, 139, 241-246, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Літвінова А.В.