Справа № 520/1354/21
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2021-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Севастьяненко К.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2021 р. Справа № 520/1354/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Ральченка І.М.,

Суддів: Чалого І.С. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Департаменту патрульної поліції на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2021, повний текст складено 19.04.21 по справі № 520/1354/21

за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2

до Департаменту патрульної поліції

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулись до суду з позовом, в якому просили визнати протиправним та скасувати наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції № 12 від 13.01.2021 про застосування до інспектора роти № 5 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарних стягнень у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2021 позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції № 12 від 13.01.2021 про застосування до інспектора роти № 5 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарних стягнень у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Департамент патрульної поліції, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення норм матеріального і процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просив суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги заявник зазначив, що факт вчинення позивачами дисциплінарного проступку у вигляді отримання та поширення інформації з ІПНП через мережу Інтернет доведено належними доказами, а саме зображенням службового планшету, яке містить інформацію з ІПНП «Армор» з персональними даними ОСОБА_3 та ідентифікуючими написами « ОСОБА_4 » та «HAPS0939».

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог ч. 4 ст. 229 КАС України не здійснювалось.

На підставі положень ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судовим розглядом, капітан поліції ОСОБА_2 та молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 проходять службу в органах Національної поліції, а саме в Управлінні патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Наказом т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції від 13.01.2021 № 12 до поліцейських Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за вчинення дисциплінарного проступку застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність

Не погодившись із зазначеним наказом позивачі звернулись до суду із даним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновок службового розслідування не містить фактичних даних, які б свідчили про реальну наявність у діях позивачів ознак дисциплінарного проступку.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Спірні правовідносини щодо проходження публічної служби в поліції врегульовані положеннями Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Частиною 1 ст. 8 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Положення ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" зобов`язують поліцейського неухильно дотримуватися положень Конституції України, Законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати прав і свобод людини.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, у розумінні ч. 1 ст. 12 Статуту визнається дисциплінарним проступком.

З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків ч. 2 ст. 14 Статуту передбачено проведення службового розслідування, під яким відповідно до ч. 1 ст. 14 цього ж статуту розуміється діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України встановлено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч. 15 ст. 15, ст. 19 Дисциплінарного статуту за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, яким визначена процедура проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Відповідно до п. 1,2 розд. ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до вимог п. 4 розд. V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: - наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; - наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; - ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; - обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; - відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; - вид і розмір заподіяної шкоди; - причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно п. 2 розд. VІ Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У ході судового розгляду встановлено, що наказом начальника Департаменту патрульної поліції № 2441 від 25.11.2020 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин можливого порушення службової дисципліни інспектора роти № 5 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 та інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_2 .

Підставою для призначення службового розслідування стало звернення ОСОБА_5 від 08.10.2020 (вх. В-2327) до Управління патрульної поліції в Харківській області, у якому останній зазначив, що із соціальних мереж дізнався про те, що поліцейський роти № 5 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_1 та інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону №3 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_2 використовуючи службове становище поширюють персональні дані з Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», які стосуються т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

За результатом розгляду звернення складено доповідну записку від 03.11.2020 № В-2327/41/14/01 2020, якою запропоновано ініціювати службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Службовим розслідуванням встановлено, що поліцейським роти № 5 батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону № 3 УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_2 19.08.2020 та 17.09.2020 отримано та поширено інформацію та персональні дані з Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (ІПНП).

За висновками дисциплінарної комісії зазначеними діями позивачами порушено вимоги п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 4 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Статуту, п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Національної поліції України від 19.10.2018 № 961, п.п. 7.3 п. 7 Положення про Інтегровану Інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 02.10.2009 № 436, п. 7 розд. IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, п.п. 1, 10 п. 3.1 розд. III Посадової інструкції поліцейського УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217.

Результати проведеного службового розслідування оформлені висновком службового розслідування щодо можливого порушення поліцейськими службової дисципліни від 23.12.2020, яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у отриманні та поширенні інформації та персональних даних з ІПНП, що призвело до порушення вимог п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 4 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Статуту, п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Національної поліції України від 19.10.2018 № 961, п.п. 7.3 п. 7 Положення про Інтегровану Інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.10.2009 № 436, п. 7 розд. IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, п.п. 1, 10 п. 3.1 розд. III Посадової інструкції інспектора/поліцейського УПП в Харківській області ДПП, затвердженої наказом ДПП від 22.11.2018 № 5217, на підставі п. 4 ч. 3 ст. 13 Статуту до позивачів вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Стосовно суті допущеного позивачами дисциплінарного проступку колегія суддів зазначає наступне.

Зі змісту оскаржуваного наказу встановлено, що юридичною підставою для притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності стало порушення п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 4 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту, п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом Національної поліції України від 19.10.2018 № 961, п.п. 7.3 п. 7 Положення про Інтегровану Інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.10.2009 № 436.

Отже, безпосереднє порушення позивачів виявилось у недотриманні п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку № 961, п.п. 7.3 п. 7 Положення № 436.

Так, Положенням про Інтегровану Інформаційно-пошукову систему органів внутрішніх справ України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.10.2009 № 436, визначено мету, призначення, завдання, статус, структуру та склад Інтегрованої інформаційно-пошукової системи органів внутрішніх справ України.

Відповідно до п.п. 1.3 п. 1 Положення № 436 інтегрована інформаційно-пошукова система органів внутрішніх справ України (далі - ІІПС) - це сукупність організаційно-розпорядчих заходів, програмно-технічних та інформаційно-телекомунікаційних засобів, що забезпечують формування та ведення довідково-інформаційних, оперативно-розшукових обліків, авторизований доступ до інформаційних ресурсів ІІПС.

Згідно з п.п. 7.1 п. 7 Положення № 436 авторизований доступ до інформаційних ресурсів (інформаційних підсистем) ІІПС здійснюється безпосередньо з автоматизованих робочих місць.

Право доступу до інформаційних ресурсів (інформаційних підсистем) центрального вузла ІІПС надається розпорядником ІІПС користувачам апарату МВС та апаратів ГУМВС, УМВС, центральним органам виконавчої влади, діяльність яких спрямовується та координується Міністром внутрішніх справ України, та іншим правоохоронним органам України за умов забезпечення захисту інформації згідно з вимогами законодавства у сфері захисту інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах.

Право доступу до інформаційних ресурсів (інформаційних підсистем) регіональних вузлів ІІПС надається відповідним розпорядником ІІПС на регіональному рівні користувачам апаратів ГУМВС, УМВС та районних, міських, лінійних управлінь (відділів) ГУМВС, УМВС.

Підпунктом 7.2 п. 7 Положення № 436 встановлено, що факт внесення, обробки, отримання інформації, виконання запиту користувачем стосовно об`єкта обліку ІІПС фіксується в системному журналі реєстрації роботи користувачів ІІПС.

Відповідно до п.п. 7.3 п. 7 Положення № 436 МВС забезпечує використання інформації, що зберігається в інформаційних підсистемах ІІПС, виключно зі службовою метою згідно з чинним законодавством.

У свою чергу, наказом Національної поліції України від 19.10.2018 № 961 затверджено Порядок надання права доступу користувачам до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України».

Згідно з п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку № 961 користувач системи ІПНП зобов`язаний використовувати для доступу до системи ІПНП тільки власний обліковий запис (логін та пароль).

У той же час, зі змісту службового розслідування та описової частини оскаржуваного наказу встановлено, що фактично, за висновками відповідача, вчинений позивачами дисциплінарний проступок виявився у отриманні та поширенні інформації та персональних даних т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Диняка Я.В. із Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України».

На підтвердження обставин отримання позивачами зазначеної вище інформації Департаментом патрульної поліції надано лист УІАП Головного управління Національної поліції в Харківській області від 22.10.2020 № 3286/119-27/01-2020, яким повідомлено, що у період часу з 01.01.2019 по 22.10.2020 користувач під логіном HAPS0939 ( ОСОБА_2 ) та користувач під логіном HAPS1281 ( ОСОБА_1 ) здійснювали запити до інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» щодо т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Диняка Я.В., та додано таблиці «Запити користувача під логіном HAPS0939 ( ОСОБА_2 )», «Запити користувача під логіном HAPS1281 ( ОСОБА_1 )».

Водночас, поширення інформації з ІПНП за змістом оскаржуваного наказу виявилось у розміщенні в мережі Інтернет зображення з планшетного пристрою з персональними даними лейтенанта поліції ОСОБА_3 , в обґрунтування чого відповідач послався на надану копію фотографії планшетного пристрою (а.с. 118).

Так, дане зображення службового планшету, яке містить інформацію з ІПНП «Армор» з персональними даними ОСОБА_3 та ідентифікуючими написами « ОСОБА_4 » та «HAPS0939», на думку відповідача, підтверджує поширення вказаної інформації.

Втім, колегія суддів, дослідивши наданий відповідачем доказ зазначає, що останній представляє собою фотокопію із зображенням уривку тексту.

При цьому, встановити на екрані якого технічного засобу був виведений даний текст та чи був він розміщений у мережі Інтернет із наданого зображення не видається можливим.

Отже, вказаний доказ жодним чином не доводить факт поширення інформації, у тому числі персональних даних т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Крім того, слід вказати, що наданий доказ, який на думку відповідача доводить вчинення дисциплінарного проступку позивачами, оскільки зображення містить написи «Атльотов» та «HAPS0939», стосується лише ОСОБА_2 .

Однак, будь-яких доказів стосовно допущеного поширення інформації ОСОБА_1 відповідачем не надано.

За наведених обставин колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції стосовно недоведеності відповідачем факту поширення позивачами інформації, отриманої із ІПНП, а саме стосовно т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Диняка Я.В., у будь-який спосіб, у тому числі за допомогою соціальних мереж, як було зазначено ОСОБА_5 у зверненні від 08.10.2020, яке стало підставою для призначення службового розслідування.

Додатково колегія суддів вказує, що позивачів притягнуто до дисциплінарної відповідальності безпосередньо за порушення п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку № 961, п.п. 7.3 п. 7 Положення № 436.

Так, відповідно до п.п. 7.3 п. 7 Положення № 436 МВС забезпечує використання інформації, що зберігається в інформаційних підсистемах ІІПС, виключно зі службовою метою згідно з чинним законодавством.

У той же час, відповідач зазначаючи про порушення позивачами п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку № 961, вказує, що відповідно до зазначеної норми користувач системи ІПНП зобов`язаний не використовувати інформацію, отриману з системи ІПНП, з приватною або будь-якою іншою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків, метою. Авторизовані користувачі системи ІПНП зобов`язані використовувати інформацію з системи ІПНП виключно в рамках законодавства.

Втім, колегія суддів звертає увагу, що Положення п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку № 961 містять норму наступного змісту: «Користувач системи ІПНП зобов`язаний використовувати для доступу до системи ІПНП тільки власний обліковий запис (логін та пароль)».

При цьому, вимоги до користувача системи ІПНП щодо заборони використання інформації, отриманої із системи ІПНП, з приватною або будь-якою іншою, не пов`язаною з виконанням функціональних обов`язків, метою викладені у п.п. 3 п. 5 розд. VIII Порядку № 961.

Однак, оскаржуваний наказ не містить будь-яких посилань на порушення з боку позивачів саме п.п. 3 п. 5 розд. VIII Порядку № 961.

Таким чином, у ході судового розгляду не знайшли підтвердження встановлені службовим розслідуванням обставини вчинення позивачами дисциплінарного проступку у вигляді порушення п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п.п. 1, 2, 4 ч. 3 ст. 1, ч. 5 ст. 15 Дисциплінарного статуту, п.п. 5 п. 5 розд. VIII Порядку № 961, п.п. 7.3 п. 7 Положення № 436, що виявилось у отриманні та поширенні інформації та персональних даних лейтенанта поліції ОСОБА_3 із Інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України».

Отже, оскільки відповідачем не доведено належними і допустимими доказами обґрунтованості висновків службового розслідування щодо позивачів, колегія суддів доходить висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв безпідставно, у зв`язку з чим на позивачів було протиправно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, з огляду на що позовні вимоги є обґрунтованими, а оскаржуваний наказ таким, що підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність доводів, якими мотивовано судове рішення, зводяться до переоцінки належним чином проаналізованих судом першої інстанції доказів та не дають підстав вважати висновки суду помилковими, а застосування норм матеріального та процесуального права неправильним.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 311, 315, 316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції - залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2021 по справі № 520/1354/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач І.М. Ральченко
Судді І.С. Чалий В.В. Катунов