Справа № 380/16413/21
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2021-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

01 жовтня 2021 року
Львівський окружний адміністративний суду у складі головуючої судді Сподарик Н.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення середнього заробітку,-

В С Т А Н О В И В :
На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) до Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ; код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ) з вимогами:

- визнати бездіяльність військової частини НОМЕР_1 щодо затримки виплати всіх належних сум ОСОБА_1 при звільненні та стягнути з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час затримки випалити.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною другою цієї статті визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим КАС України з огляду на таке:

відповідно до приписів статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Відповідно до пунктів 3,4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

- зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується.

Позивач стверджує, що грошова компенсація за неотримане речове майно не була йому виплачена в день виключення зі списків військової частини, а отже - при звільненні відповідач 16.12.2019 не провів з ним повного розрахунку, фактично такий розрахунок завершено лише 25.08.2021. Отже, вказана у позовній заяві вимога про визнання бездіяльності відповідача щодо затримки виплати всіх належних сум позивачу при звільненні та стягнення з військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за весь час затримки виплати, за своїм змістом є фактично є підставою позовних вимог про застосування до відповідача передбаченої статтями 116, 117 Кодексу законів про працю України відповідальності за несвоєчасний розрахунок при звільненні.

Суд враховує, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16 сформулювала правовий висновок про те, що пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» (про звільнення від сплати судового збору в усіх судових інстанціях позивачів у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі) не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ. За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.

Оскільки виплата середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку за своєю правовою природою є спеціальним видом фінансової відповідальності роботодавця, а не заробітною платою чи соціальною виплатою, то формулювання позову у формі вимог зобов`язального характеру ( зобов`язати відповідача самостійно нарахувати собі суму санкцій та виплатити її позивачу) свідчить про неналежне виконання вимог процесуального закону при оформленні позову. Відтак, позивачу слід конкретизувати позовні вимоги в контексті визначення ціни позову (суми коштів, яку, на думку позивача, повинен виплатити йому відповідач за несвоєчасний розрахунок при звільненні), а також надати суду розрахунок позовних вимог для обґрунтування ціни позову, як того вимагає пункт 3 частини п`ятої статті 160 КАС України.

Суд враховує, що позивач забезпечений професійною правничою допомогою, тому належне оформлення позовної заяви шляхом визначення ціни позову та здійснення розрахунку позовних вимог не є обтяжливим завданням для адвоката. Позивач не надав суду доказів того, що відповідач чинив йому перешкоди в наданні відомостей про суму заробітку, необхідну для застосування положень постанови Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. № 100 «Про затвердження Порядку обчислення середньої заробітної плати».

У позовній заяві позивач зазначає, що представником позивача був направлений адвокатський запит відповідачу для отримання довідки про грошове забезпечення, однак станом на день подачі позовної заяви до суду, відповідач не надав відповіді на вказаний запит.

Суд зауважує, що у матеріалах позовної заяви відсутні докази скерування такого адвокатського запиту.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно з статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» від 14.11.2019 №294-IX прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2020 року становить 2102 гривні.

Підпунктом 1.1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивачем сплачено судовий збір у сумі 908,00 грн., що підтверджується копією квитанції про сплату №93255 від 16.09.2021.

Вимога позивача щодо виплати відповідачем середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні є вимогою майнового характеру. Оскільки позивач не зазначив ціни позову та не здійснив розрахунку позовних вимог, позивачу слід самостійно провести розрахунок судового збору в розмірі 1 відсотка від ціни позову (але не менше 0,4 ПМПО) та у разі необхідності надати суду доказ доплати судового збору, з урахуванням фактично сплаченого судового збору у сумі 908 грн.

Реквізити рахунку для сплати судового збору за подання позову до Львівського окружного адміністративного суду такі: отримувач коштів: УКуЗаліз.р м.Льв./Залізничний/22030101; код отримувача: 38007594; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); банк отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA4013003, код класифікації доходів бюджету: 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету: судовий збір за подання позову. Ця інформація висвітлена на офіційному сайті Львівського окружного адміністративного суду (http://adm.lv.court.gov.ua) в розділі «Судовий збір».

Відповідно до вимог частин першої, другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:
Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про стягнення середнього заробітку.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали десять днів з дня отримання копії ухвали у такий спосіб: скерувати на поштову адресу Львівського окружного адміністративного суду (79018, м. Львів, вул. Чоловського, 2) заяву про усунення недоліків позовної заяви до якої надати:

- належним чином оформлену позовну заяву (оригінал, а також копії відповідно до кількості учасників справи), в якій слід визначити зміст позовних вимог (ціну позову) та навести розрахунок суми позовних вимог;

- оригінал платіжного документа про доплату судового збору (у разі необхідності з урахуванням приведених у відповідність позовних вимог та з урахуванням фактично сплаченої суми судового збору

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу (представнику позивача).

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Сподарик Н.І.