Справа № 600/1027/21-а
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/1027/21-а

Головуючий у 1-й інстанції: Лелюк Олександр Петрович

Суддя-доповідач: Моніч Б.С.

23 вересня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Моніча Б.С.

суддів: Шидловського В.Б. Капустинського М.М.

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнанання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ, КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

У березні 2021 року до суду звернулася ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, у якому просила:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 11 лютого 2021 року №68 "Про застосування дисциплінарного стягнення";

- зобов`язати відповідальних за внесення, корегування та надання даних з інформаційної підсистеми Облік дисциплінарних стягнень осіб УКЗ ГУНП в Чернівецькій області скасувати внесення відповідних даних щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани до обліків та до пункту 16 особової справи ОСОБА_1 .

В обґрунтування позову, зазначено про відсутність у діях позивачки складу дисциплінарного правопорушення та про порушення відповідачем процедури притягнення до дисциплінарної відповідальності. Позивачка вважає, що в матеріалах службового розслідування не міститься будь-яких доказів вчинення нею дисциплінарного проступку, допущення нею протиправної поведінки, яка призвела до настання шкідливих наслідків, причинного зв`язку між ними і дією (бездіяльністю) та вини у формі умислу чи необережності, що свідчить про незаконність оскаржуваного наказу.

Вказано, що постанова у справі про адміністративне правопорушення про притягнення позивачки до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 126 Кодексу України про адміністративного правопорушення, скасована в судовому порядку.

Зазначено, що висновок службового розслідування по факту порушення службової дисципліни не відповідає дійсності, а посилання відповідача на відеозапис з нагрудного відеореєстратора інспектора УПП в Чернівецькій області є безпідставними, оскільки такий у матеріалах службового розслідування відсутній.

На думку позивачки, має місце безпідставне притягнення її до дисциплінарної відповідальності оскаржуваним наказом, оскільки поліцейські за порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

ІІ. ЗМІСТ РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 липня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 11 лютого 2021 року №68 Про застосування дисциплінарного стягнення.

Зобов`язано Головне управління Національної поліції в Чернівецькій області скасувати внесення даних щодо застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани до Інформаційної підсистеми "Облік дисциплінарних стягнень" Національної поліції України, а також до пункту 16 особової справи ОСОБА_1 .

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 908,00 грн.

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Як встановлено із матеріалів справи, ОСОБА_1 , яка має звання майор поліції, працює слідчим у відділі розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності СУ ГУНП в Чернівецькій області.

04 січня 2021 року заступником начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області Шепенюком В. направлено начальнику ГУ Національної поліції в Чернівецькій області Дмитрієву А. доповідну записку про те, що 04 січня 2021 року згідно затвердженого графіку виїздів мобільних груп з числа поліцейських ВІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області та УПП в Чернівецькій області ДПП НПУ проведено перевірку організації службової діяльності у слідчому управлінні ГУНП в Чернівецькій області.

Під час даної роботи у відповідності до пункту 10 частини першої статті 35 Закону України "Про Національну поліцію" о 08 год. 40 хв. по вул. Небесної Сотні, 2, "Г", м. Чернівці було зупинено автомобіль марки "Мазда-6" н.з. НОМЕР_1 (Республіка Болгарія), яким керувала слідча відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області майор поліції Хоменко І.Ю.

Під час перевірки у неї документів на право керування транспортним засобом поліцейські УПП в Чернівецькій області виявили відсутність у неї реєстраційних документів на зазначений автомобіль та полісу обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності.

У зв`язку з цим відносно ОСОБА_1 було винесено постанову про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 126 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Крім цього, за наявною у працівників ВІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області інформацією, номерний знак НОМЕР_1 який був встановлений на автомобіль "Мазда-6", не належить цьому автомобілю, а також у даному транспортному засобі можливо змінений ідентифікаційний номер кузова. У зв`язку із цим на місце події було викликано СОГ Шевченківського відділення поліції. Однак, не бажаючи сприяти поліцейським ВІОС УКЗ ГУНП та СОГ у проведенні перевірки на місці події, позивачка самовільно зачинила автомобіль "Мазда-6", пройшла до приміщення СУ ГУНП та зачинилась у своєму службового кабінеті. При цьому, її безпосередній керівник начальник відділу СУ ГУНП майор поліції ОСОБА_2 також проявив небажання сприяти поліцейським ВІОС УКЗ ГУНП у з`ясуванні обставин, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 04 січня 2021 року №1 призначено службове розслідування відносно слідчої СУ ГУНП в Чернівецькій області, майора поліції ОСОБА_1 .

На підставі рапорту члена дисциплінарної комісії, заступника начальника ВІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області від 02 лютого 2021 року, наказом начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 13 лютого 2021 року №104 продовжено строк проведення службового розслідування до 04 березня 2021 року.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією складено Висновок від 11 лютого 2021 року.

У ході проведення службового розслідування було опитано поліцейського ОСОБА_3 , який підтвердив перебіг подій та крім цього зазначив, що позивачка відмовилась від отримання копії вищевказаної постанови та від підпису в постанові. Після чого, як зазначив ОСОБА_4 , він запитав у позивачки де знаходяться реєстраційні документи на зазначений автомобіль, на що остання повідомила йому, що реєстраційні документи знаходяться у її службовому кабінеті. Також, ОСОБА_4 запропонував позивачці відкрити капот автомобіля, для перевірки чи не пошкоджені номери вузлів та агрегатів транспортного засобу, або виявлення механічного втручання в районі їхнього розташування, що може свідчити про порушення вимог КК України. Почувши вимогу ОСОБА_4 , позивачка в категоричній формі відмовилась її виконувати, при цьому зачинила автомобіль та направилась до приміщення СУ ГУНП в Чернівецькій області на своє робоче місце.

У подальшому, як зазначив поліцейський ОСОБА_4 , з метою отримання будь-яких пояснень від позивачки щодо користування зазначеним транспортним засобом, наявності реєстраційних документів, він, разом із інспектором відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області капітаном поліції ОСОБА_5 направилися до її службового кабінету. Перебуваючи у коридорі приміщення СУ ГУНП в Чернівецькій області, один зі слідчих (персональні дані він не пам`ятає), повідомив їм, що позивачка знаходиться в своєму службовому кабінеті, однак, службовий кабінет був зачинений та встановити місце знаходження останньої не представилось можливим. Будучи опитаний у ході проведення службового розслідування інспектор відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області капітан поліції ОСОБА_5 підтвердив відомості, викладені в поясненні ОСОБА_4 .

Окрім того, щодо перебігу вищевказаних подій було надано поясненням старшим інспектором відділу ІОС УКЗ ГУНП в Чернівецькій області майором поліції ОСОБА_6 .

Як зазначено у Висновку службового розслідування, відомості викладені у поясненнях вищезазначених осіб підтверджується відеозаписом з бодікамери поліцейських.

У Висновку службового розслідування зазначено, що аналізуючи матеріали службового розслідування у своїй сукупності, відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування, знайшли своє об`єктивне підтвердження. Своїми діями слідча відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП Чернівецькій області майор поліції ОСОБА_1 допустила порушення вимог п. 2.1 "б" і "ґ" ПДР України, підпунктів частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", за що вона, згідно статті 11 Статуту, заслуговує на застосування дисциплінарного стягнення.

Обставини, що пом`якшують відповідальність позивачки (частина четверта статті 19 Статуту) - позитивна характеристика.

Обставин, що обтяжують відповідальність позивачки (частина шоста статті 19 Статуту) умисні дії порушника, факт її попередження щодо необхідності дотримання службової дисципліни (наказ ГУНП в Чернівецькій області від 04 лютого 2021 року).

Пропонуючи вид дисциплінарного стягнення, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушників, ступінь їхньої вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейських, їхнє ставлення до служби, керуючись вимогами статей 11, 12, 13, 14, 15, 19, 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", дисциплінарна комісія запропонувала застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді догани за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконання вимог пункту 2.1 "б" і "ґ" ПДР України, підпунктів 1, 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію".

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 11 лютого 2021 року №68 за порушення службової дисципліни, що виразилось у невиконанні вимог пункту 2.1 "б" і "ґ" ПДР України, підпунктів 1, 3 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" до слідчого відділу розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого управління ГУНП в Чернівецькій області майора поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.

Окрім цього, судом встановлено, що в матеріалах службового розслідування наявна постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, від 04 січня 2021 року серії ВР №318058, відносно ОСОБА_1 , якою було порушено підпункт 2.1 ПДР України у зв`язку з відсутністю реєстраційних документів та полісу страхування цивільно-правової відповідальності на транспортний засіб автомобіля марки "Мазда-6" номерний знак НОМЕР_1 . Вказаною постановою застосовано до позивачки адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 425,00 грн. на підставі частини першої статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Рішенням Садгірського районного суду міста Чернівці від 25 лютого 2021 року у справі №726/89/21, яке набрало законної сили 29 березня 2021 року, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено. Скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ВР №318057 від 04 січня 2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 126 КУпАП. Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 126 КпАП України закрито.

Позивачка, не погоджуючись із зазначеним вище наказом та вважаючи його протиправним, звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.

IV. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено доцільності застосування до позивача саме такого виду дисциплінарного стягнення як "догана", в той час як указаному виду згідно приписів частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передує такий вид стягнення як "зауваження".

При цьому, як свідчать матеріали справи, на час вирішення питання про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення у виді "догани" остання не мала діючих дисциплінарних стягнень, раніше до дисциплінарної відповідальності не притягалась, позитивно характеризувалась керівництвом, про що свідчить зміст наявної у справі характеристики, наданої заступником начальника слідчого управління Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області підполковником поліції О. Степенюком.

Також суд звертає увагу і на те, що згідно Висновку службового розслідування при вирішенні питання про застосування до позивачки дисциплінарного стягнення у виді "догани" відповідачем враховано обставини, що обтяжують відповідальність - умисні дії порушника, факт її попередження щодо необхідності дотримання службової дисципліни (наказ ГУНП в Чернівецькій області від 04 лютого 2021 року).

Однак суд першої інстанції вважав, що врахування вказаного відповідачем є протиправним, оскільки вичерпний перелік обставин, які обтяжують відповідальність поліцейського, наведений у частині шостій статті 19 Дисциплінарного статуту, і названі вище обставини, які були взяті до уваги відповідачем, в указаному переліку відсутні.

При цьому попередження поліцейського щодо необхідності дотримання службової дисципліни, що передбачено частиною одинадцятою статті 19 Дисциплінарного статуту, не є видом дисциплінарного стягнення, вичерпний перелік яких наведений у частині третій статті 13 Дисциплінарного статуту, а носить лише інформативний характер. Законодавством, яке регулює спірні відносини, не передбачено обов`язкове врахування наявності указаного попередження при вирішенні питання обрання поліцейському виду дисциплінарного стягнення.

Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку про те, що усупереч приписам частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування відносно позивача було проведено не повно та не об`єктивно, без з`ясування всіх обставин можливого вчинення позивачем дисциплінарного проступку, без встановлення дійсних причин і умов його вчинення, а тому оскаржуваний наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 11 лютого 2021 року №68 Про застосування дисциплінарного стягнення є протиправним.

Окрім того, суд вказав, оскільки заявлені позовні вимоги зобов`язального характеру нерозривно пов`язані із попередньою вимогою, яка підлягає задоволенню, про визнання протиправним та скасування наказу від 11 лютого 2021 року №68 Про застосування дисциплінарного стягнення, пунктом 2 якого зобов`язано організувати внесення відповідних відомостей до Інформаційної підсистеми "Облік дисциплінарних стягнень" Національної поліції України, а також до пункту 16 особової справи позивачки, то, як наслідок, підлягають задоволенню і похідні позовні вимоги про зобов`язання відповідача скасувати внесення відповідних даних щодо застосування до позивача "догани" до обліків та до пункту 16 її особової справи.

V. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач посилаючись на норми матеріального та процесуального права оскаржив його в апеляційному порядку з вимогою скасувати рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 липня 2021 року та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.

Апеляційну скаргу представник відповідача мотивує тим, що невиконання норм є порушенням службової дисципліни з боку позивачки, що і слугувало підставою для притягнення її до дисциплінарної відповідальності та винесення оскаржуваного наказу. Разом із цим наявність рішення суду, яким закрито провадження у справі про вчинення позивачкою адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 126 Кодексу України про адміністративні правопорушення, не виключає складу дисциплінарного проступку. Зазначено, що оскаржуваний наказ було винесено у відповідності до чинного законодавства, йому передувало проведене за належною процедурою службове розслідування, при визначенні виду дисциплінарного стягнення було враховано тяжкість проступку та обставини, за яких його вчинено.

Позивачка правом подати відзив на апеляційну скаргу не скористалася.

VI. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), а також, надаючи оцінку правильності застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України від 02 липня 2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію" (надалі - Закон № 580-VIII), який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 № 2337-VIII, який регламентує сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Згідно частини 1 статті 1 Закону № 580-VIII, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до частини 1 статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону №580-VIII.

Так, у відповідності до статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

- поважати і не порушувати прав і свобод людини;

- надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

- зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина 1-2 статті 19 Закону № 580-VIII).

Згідно частини 1 статті 59 Закону №580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статус Національної поліції України (надалі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Положеннями частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

Згідно пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Аналізуючи положення Дисциплінарного статуту, можливо дійти висновку, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, повазі честі і гідності інших осіб та поліцейських, дотриманні норм етичної поведінки.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Частинами 1 та 3 статті 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Системний аналіз наведених вище положень Дисциплінарного статуту дає змогу зробити висновок, що службова дисципліна поліцейського полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів з питань службової діяльності, бездоганному та неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, та належному виконанні обов`язків поліцейського, визначених законом. Водночас порушення поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника можуть застосовуватися заходи дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів зазначає, що для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення необхідно встановити факт вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарний проступок полягає у конкретних діях чи бездіяльності, які вчинені поліцейським протиправно та умисно, в тому числі невиконання поліцейським конкретних службових обов`язків, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також вчинення дій, які підривають авторитет поліції.

При цьому, для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення, факт вчинення ним дисциплінарного проступку повинен бути встановлений у передбаченому законодавством порядку.

Відповідно до частини 1-4 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з часинами 1 та 2 статті 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Відповідно до частини 1 статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Водночас, згідно з частиною 1 статті 19 Дисциплінарного статуту, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються:

1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Частиною 2 статті 19 Дисциплінарного статуту визначено, що висновок за результатами службового розслідування підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

Отже, службове розслідування в органах поліції це комплекс заходів, що здійснюються в межах відомчої компетенції з метою збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, встановлення обставин (часу, місця, способу) його вчинення, уточнення причин та умов, що сприяли вчиненню дисциплінарного проступку, встановлення ступеня вини особи, яка його вчинила, а також визначення виду стягнення, що пропонується до застосування керівником.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07 листопада 2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України (надалі - Порядок № 893).

Так, положеннями пункту 1 розділу V Порядку № 893 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до пункту 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Отже, мета службового розслідування полягає в тому, щоб повно, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки поліцейського і його ставлення до вчиненого.

Згідно пункту 14 розділу V Порядку №893 визначено, що під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

При цьому, колегія суддів зауважує, що висновок суду першої інстанції відносно того, що згідно матеріалів службового розслідування ОСОБА_1 не надавала свої пояснень є необґрунтованими, оскільки в матеріалах справи міститься пояснення позивачки від 05 січня 2021 року, яке відповідає вимогам пункту 14 Розділу V Порядку №893 (а.с. 37).

Відповідно до положень пункту 1-2 розділу VIІ Порядку №893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (пункт 2 розділу VI Порядку №893).

Висновок службового розслідування - це документ, який складається за результатами службового розслідування, містить правову оцінку виявлених фактів та обставин, дій чи бездіяльності осіб рядового і начальницького складу, висновки та пропозиції.

Висновки та пропозиції із зазначенням міри юридичної відповідальності, в цьому випадку - щодо накладення дисциплінарного стягнення, приймаються посадовими особами на підставі юридичних фактів і норм права.

Аналіз наведених правових положень дає колегії суддів апеляційної інстанції підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

З матеріалів справи встановлено, що наказом начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 04 січня 2021 року №1 призначено службове розслідування відносно слідчої СУ ГУНП в Чернівецькій області, майора поліції ОСОБА_1 .

За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування по факту порушення службової дисципліни від 11 лютого 2021 року.

Проте, колегія суддів звертає увагу на те, що у висновку від 11 лютого 2021 року службового розслідування по факту порушення службової дисципліни відсутні посилання на обставини справи, а саме обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку. Зокрема відсутня вказівка на подію дисциплінарного проступку, що ставиться у вину позивачки та відсутні жодні посилання на обставини вчинення дисциплінарного проступку, обмежившись лише вказівкою на загальні обставини.

Окрім того, матеріали службового розслідування не містять доказів, які підтверджують факт порушення позивачем службової дисципліни, та, зокрема, доводять вину позивача у вчиненні дисциплінарного проступку.

Більше того, матеріали службового розслідування не містять доказів, які підтверджують факт порушення позивачем службової дисципліни, зокрема які доводять вину позивача у вчиненні конкретного дисциплінарного проступку. Адже у висновку відсутнє посилання на документи та матеріали, що підтверджують вчинення дисциплінарного проступку, у зв`язку із чим також неможливо стверджувати про обґрунтованість накладеного дисциплінарного стягнення.

Колегія суддів звертає увагу на те, що при притягненні позивачки до дисциплінарного стягнення у вигляді догани, у її вину ставиться невиконання вимог п. 2.1 "б" і "г" ПДР України п.п 1,3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію".

Разом із тим, колегія суддів враховує те, що рішенням Садгірського районного суду міста Чернівці від 25 лютого 2021 року у справі №726/89/21, яке набрало законної сили 29 березня 2021 року, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено.

Скасовано постанову у справі про адміністративне правопорушення серії ВР №318057 від 04 січня 2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 126 КУпАП. Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 126 КпАП України закрито.

Вказане рішення мотивовано тим, що підстав для зупинки транспортного засобу ОСОБА_1 відповідачем не доведено, а судом не встановлено. Оскільки відсутні підстави для зупинки транспортного засобу вимоги відповідної посадової особи про пред`явлення водієм документів в тому числі реєстраційного документу на транспортний засіб, посвідчення водія або страхового полісу є неправомірними.

Зазначене свідчить про відсутність належних та допустимих доказів вчинення водієм адміністративного правопорушення передбаченого частиною 1 статті 126 КУпАП.

Відтак, колегія суддів доходить висновку про відсутність доказів, які б свідчили про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, адже відсутні будь-які фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку. У зв`язку із чим, суд вважає необґрунтованим, протиправним та таким, що підлягає скасуванню наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області від 11 лютого 2021 року №68 "Про застосування дисциплінарного стягнення".

Щодо посилань на порушення позивачкою п.п 1,3 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", то колегія суддів відзначає, що ці посилання носять загальний характер. Ні у висновку службового розслідування, ні у спірному наказі про накладення дисциплінарного стягнення не конкретизовано, який саме вид дисциплінарного проступку наявний у діянні позивачки, якому саме діянні, а також не зазначено щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону.

Так, згаданими нормами Дисциплінарного статуту передбачено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень.

У той же час ні у наказі, ні у висновку службового розслідування не вказано, якими діями та які положення присяги поліцейського порушила позивачка, чиї права, честь і гідність вона не поважала.

Щодо самого факту вчинення позивачки правопорушення, то у цих правовідносинах вона виступає як приватна особа, а це означає, що її поведінка під час фіксації правопорушення може бути і повинна ретельно перевірятися, але з огляду на вимоги пункту 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту.

Також під час розгляду справи у суді апеляційної інстанції, представник відповідача висловлювався про те, що насправді позивачка керувала транспортним засобом, який був вилучений як речовий доказ у справі, а тому стягнення накладено вірно.

Колегія суддів відкидає такі пояснення як необґрунтовані, адже такі відомості не відображені ані у висновку службового розслідування, ані у наказі про притягнення позивачки до відповідальності.

Колегія ще раз наголошує, що фактично позивачку притягнуто за скоєння адміністративного правопорушення. Дії, які вмінені їй як порушення службової дисципліни, не конкретизовані, їм не надана належна юридична оцінка, покликання на відповідні норми Дисциплінарного статуту є формальними.

У випадку вчинення поліцейським дій, які перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також дій, які підривають авторитет Національної поліції України, такі мають бути ретельно зафіксовані, ним має бути надана належна юридична кваліфікація на предмет наявності конкретного складу дисциплінарного проступку.

З відсутності цього, притягнення позивачки до дисциплінарної відповідальності є необґрунтованим та незаконним, а тому її позовні вимоги підлягали до задоволення.

Натомість суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено доцільності застосування до позивача такого виду дисциплінарного стягнення як "догана", в той час як указаному виду згідно приписів частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту передує такий вид стягнення як "зауваження".

Колегія суддів з такими доводами суду першої інстанції не погоджується, оскільки застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням певних обставин та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Зазначене знаходить своє відображення в постановах Верховного Суду від 05.05.2019 у справі №825/1902/16, від 17.07.2019 у справі №806/2555/17, від 07.03.2019 у справі № 819/736/18.

Також апеляційний суд не погоджується з доводами суду першої інстанції, що у позивачки не відбиралися пояснення під час службового розслідування. Матеріали справи свідчать про зворотне - позивачка відмовилася надавати пояснення щодо обставин своєї поведінки згідно ст.63 Конституції України.

Підсумовуючи викладене, приймаючи до уваги обставини справи, суд першої інстанції правильно по суті вирішив даний публічно-правовий спір, однак не надав належної оцінки обставинам справи.

VII. ВИСНОВКИ СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Відповідно до частини 1 статті 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає за необхідне змінити судове рішення в частині його мотивів.

З цих підстав апеляційну скаргу суд задовольняє частково.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області задовольнити частково.

Рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 06 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про визнанання протиправним та скасування наказу змінити в частині мотивів прийнятого рішення.

В решті рішення залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 28 вересня 2021 року.

Головуючий Моніч Б.С.

Судді Шидловський В.Б. Капустинський М.М.