Справа № 320/2741/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2021-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2021 року справа №320/2741/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Коздровської К.Д., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок", за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Виконавчий комітет Ради Пісківської селищної об`єднаної територіальної громади, Відділу освіти Пісківської селищної об`єднаної територіальної громади, про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" (ідентифікаційний код 21684675), за адресою: Київська область, Бородянський район, с. Мигалки, вул. Петровського, буд. 1, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 14.01.2020 №3.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 відкрито провадження в адміністративній справі №320/2741/20, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами строщеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, витребувано докази у справі від сторін.

Також ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Виконавчий комітет Ради Пісківської селищної об`єднаної територіальної громади та Відділ освіти Пісківської селищної об`єднаної територіальної громади.

21.04.2020 на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, а також клопотання про здійснення розгляду справи №320/2741/20 у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.04.2020 вирішено подальший розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження. Розпочато підготовку справи до судового розгляду. Призначено підготовче засідання на 21.05.2020.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.05.2020 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 02.07.2020.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.07.2020 підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою сторін на 08.09.2020.

08.09.2020 підготовче судове засідання знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді Кушнової А.О. у відпустці. Призначено наступне підготовче судове засідання на 13.10.2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.10.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження у справі на 30 календарних днів та відкладено підготовче засідання на 05.11.2020.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.11.2020 закрито підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 08.12.2020.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що в ході проведення позапланової перевірки Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок", за адресою: Київська область, Бородянський район, с. Мигалки, вул. Петровського, буд. 1, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що в свою чергу є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив про те, що Мигалківське навчально-виховне об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" частково усунув виявлені позивачем під час проведення позапланової перевірки порушення. Крім того, відповідачем на виконання решти пунктів акту до відділу освіти Пісківської селищної ОТГ біло надіслане відповідне клопотання щодо виділення коштів. Відповідач зазначає, що за наявності відповідного фінансування всі виявлені порушення будуть усунуті в найкоротші строки.

Відділ освіти Пісківської селищної об`єднаної територіальної громади зазначає, що вже було виконано ряд заходів щодо часткового усунення порушень, зафіксованих в акті перевірки № 3 від 14.01.2020. Інша частина порушень буде усунута після відповідного фінансування Пісківською селищною ОТГ.

08.12.2020 року сторони у судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про розгляд справи, будь-яких заяв чи клопотань від представників відповідача та третіх осіб до суду не надходило.

08.12.2020 року від представника позивача до суду надійшло клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Згідно із ч.9 ст.205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи неявку в судове засідання учасників справи судом було вирішено здійснити подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Мигалківське навчально-виховне об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" (ідентифікаційний код 21684675, місцезнаходження: Київська область, Бородянський район, с. Мигалки, вул. Петровського, буд. 1), 25.11.1997 зареєстроване в якості юридичної особи, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 18.03.2020 №3 (а.с. 30 - 35).

Як вбачається з матеріалів справи, 03.01.2020 Головним управлінням ДСНС України у Київській області було прийнято наказ №13 про проведення позапланової перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" (а.с.13- 15).

03 січня 2020 року було видане посвідчення № 221 на проведення позапланової заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Мигалківського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів-дитячий садок», за адресою: Київська обл., Бородянський район, с. Мигалки, вул. Петровського, буд. 1, головним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Мариць Іваном Петровичем, яке було вручено особисто під підпис директору закладу ОСОБА_1 (а.с.16)

В період з 13.01.2020 по 14.01.2020 в Мигалківському навчально-виховному об`єднанні "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" на підставі зазначених вище наказу та посвідчення було проведено позапланову перевірку щодо додержання Мигалківським навчально-виховним об`єднанням "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої був складений акт від 14.01.2020 №3 (а.с.17-24).

Відповідно до зазначеного акта посадовою особою контролюючого органу було здійснено перевірку приміщень та території Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" за адресою: Київська область, Бородянський район, с. Мигалки, вул. Петровського, буд. 1.

В ході перевірки були виявлені порушення Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" законодавчих та нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, зокрема:

1) п.п.1.2, п. 1, глава, 1, розділ V, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - будівлю не обладнано системами протипожежного захисту;

2) п.2.5, п.2.6, глава 2, розділ ІІ, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - дерев`яні елементи горищних покриттів у будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (Роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним оброблянням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт);

3) п. 1.21, глава 1, розділ ІV, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - будівлю не обладнано пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд";

4) п. 2.31, глава 2, розділ ІІІ, п. 4, розділ І, ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - шляхи евакуації у будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням з встановленням світлових покажчиків «Вихід»;

5) п. 2.37, глава 2, розділ ІІІ, ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - не установлено пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів;

6) п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І, ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - територію не забезпечено необхідною кількістю води для здійснення цілей пожежогасіння;

7) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п.п. 2, п.п. 8, п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І - пожежні водойми (резервуари) знаходяться в несправному стані (розгерметизовано та не утримують протипожежний запас води). До водойми не влаштовано під`їзд з твердим покриттям та з майданчиками (пірсами) розміром не менше 12 x 12 м для встановлення пожежних автомобілів і безперешкодного забирання води будь-якої пори року;

8) п. 4, розділ І, п.п. 3, п.п. 5, п 2.1, глава 2, розділ V, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - до пожежної водойми (резервуари) (розміщеної поблизу стадіону) не влаштовано під`їзд з твердим покриттям для встановлення пожежних автомобілів і безперешкодного забирання води будь-якої пори року;

9) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п.п. 9, п.п. 8, п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І - Біля місць розташування пожежної водойми (резервуару) не встановлено покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них літерного індексу ПВ, цифрових значень запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми;

10) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п.п. 10, п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І - водонапірна башта не забезпечена під`їздом з твердим покриттям і не пристосована для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпус водонапірної башти не нанесено позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою;

11) п. 1.6, глава 1, розділ ІV, ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

12) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п. 1.8, глава 1, розділ ІV - допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж;

13) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п. 1.18, глава 1, розділ ІV - допущено підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, та експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами);

14) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п. 2.3, глава 2, розділ ІІІ, п. 4, розділ І - електрощитові не відмежовані від інших приміщень протипожежними перешкодами (протипожежними дверима);

15) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п. 2.12, глава 2, розділ ІІІ, п. 4, розділ І - допущено складування та захаращення сторонніми предметами (парти, стільці, будівельні та інші горючі матеріали) приміщень електрощитових та горища будівлі;

16) п.2.17, глава 2, розділ ІІІ, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - у тамбурі головного входу в будівлю (евакуаційний вихід) опорядження (облицювання) стін та стель виконано з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 (горюча дерев`яна вагонка);

17) п.2.15, глава 2, розділ ІІІ, п. 4, розділ І, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - на покрівлі (покритті) будівлі школи не встановлено огорожу за периметром будівлі;

18) пункту 2 частини першої статті 20 КЦЗУ, Пункти 6.1 - 6.4 розділу 6 наказу МНС N 330, ПТБ, затверджені Наказом МВС України від 05.11.2018 р., за № 879 - працівників об`єкту не забезпечено необхідною кількістю засобів індивідуального захисту та не здійснено перевірку термінів придатності та умов зберігання наявних засобів радіаційного та хімічного захисту (згідно з рекомендаціями виробника особами, на яких наказом по об`єкту покладається цей обов`язок) (результати перевірок оформити актом).

13 січня 2020 року головним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Мариць Іваном Петровичем складено протокол про адміністративне правопорушення КХ №016362 відносно директора закладу ОСОБА_1 за ст. 175 КУпАП (а.с.25).

14 січня 2020 року головним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Мариць Іваном Петровичем складено постанову КХ № 016326 про накладення адміністративного стягнення на директора Мигалківського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів-дитячий садок» ОСОБА_1 (а.с.26).

Судом встановлено, що припис про усунення порушень не видавався.

За результатами вказаного акта перевірки, начальником Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області Віктором Дараганом складено рапорт на ім`я начальника Головного управління ДСНС України у Київській області Слободяника В.Д. про необхідність звернення до суду із позовом про повне зупинення експлуатації (роботи) будівлі (а.с.36-42).

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2013 року № 33 "Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є позивач.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі-Закон №877).

Частиною 1 ст.1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно із ч.1 ст.6 Закону №877 підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частиною 2 ст.6 Закону №877 визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону №877 суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів (ч.4 ст.6 Закону №877).

Згідно з ч.1 ст.7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Частиною 2 ст.7 Закону №877 визначено, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (ч.3 ст.7 Закону №877).

Відповідно до ч.4 ст.7 Закону №877 посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею (ч.5 ст.7 Закону №877).

Відповідно до ч.6 ст.7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з ч.7 ст.7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 8 ст.7 Закону №877 визначено, що припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно із ст.11 Закону №877 суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України №5403 від 02.10.2012 (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин).

Згідно з ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст.70 Кодексу цивільного захисту встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, як одну з підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Разом з тим, суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, за переконанням суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Судом встановлено, що з 11.05.2021 по 17.05.2021 Бородянським РВ ГУ ДСНС України у Київській області було проведено планову перевірку щодо додержання Мигалківським навчально-виховним об`єднанням "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт перевірки №103 від 17.05.2021.

Зі змісту вказаного акта вбачається, що відповідачем не було вчинено дій щодо повного виконання вимог усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної небезпеки, які виявлені за результатами акту перевірки від 14.01.2020 №3.

Так, зокрема, в акті №103 від 17.05.2021 встановлено, що відповідачем не було усунуто наступні порушення:

1) п.п.1.2, п. 1, глава, 1, розділ V, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - будівлю не обладнано системами протипожежного захисту;

2) п.2.5, п.2.6, глава 2, розділ ІІ, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - дерев`яні елементи горищних покриттів у будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (Роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним оброблянням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт);

3) п. 1.21, глава 1, розділ ІV, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - будівлю не обладнано пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд";

4) п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І, ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - територію не забезпечено необхідною кількістю води для здійснення цілей пожежогасіння;

5) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п.п. 2, п.п. 8, п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І - пожежні водойми (резервуари) знаходяться в несправному стані (розгерметизовано та не утримують протипожежний запас води). До водойми не влаштовано під`їзд з твердим покриттям та з майданчиками (пірсами) розміром не менше 12 x 12 м для встановлення пожежних автомобілів і безперешкодного забирання води будь-якої пори року;

6) п. 4, розділ І, п.п. 3, п.п. 5, п 2.1, глава 2, розділ V, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - до пожежної водойми (резервуари) (розміщеної поблизу стадіона) не влаштовано під`їзд з твердим покриттям для встановлення пожежних автомобілів і безперешкодного забирання води будь-якої пори року;

7) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п.п. 9, п.п. 8, п. 2.1, глава 2, розділ V, п. 4, розділ І - біля місць розташування пожежної водойми (резервуару) не встановлено покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них літерного індексу ПВ, цифрових значень запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми;

8) п. 1.6, глава 1, розділ ІV, ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

9) ППБ в Україні, затверджені Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417, п. 2.3, глава 2, розділ ІІІ, п. 4, розділ І - електрощитові не відмежовані від інших приміщень протипожежними перешкодами (протипожежними дверима);

10) п.2.15, глава 2, розділ ІІІ, п. 4, розділ І, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - на покрівлі (покритті) будівлі школи не встановлено огорожу за периметром будівлі;

11) п.1.1, п. 1.16, глава 1, розділ ІV, ППБ в Україні, затверджених Наказом МВС України від 30.12.2014 р., за № 1417 - електрощитки та групові електрощитки не оснащені схемою підключення споживачів с пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки).

Отже, в акті №103 від 17.05.2021 встановлено одинадцять пунктів порушень позивачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд визначені Правилами пожежної безпеки України, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі - НАПБ А.01.001-2014).

Відповідно до п.2.1 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014 зовнішній протипожежний водопровід повинен відповідати таким вимогам: 1) відповідальними за технічний стан пожежних гідрантів, установлених на мережі водопроводу населених пунктів, є відповідні служби (організації, установи), які утримують ці мережі водопроводу, а на території підприємств - їх власники або орендарі; 2) пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями; 3) у разі відключення ділянок водопровідної мережі та гідрантів або зменшення тиску мережі нижче за потрібний необхідно сповіщати про це пожежно-рятувальні підрозділи; 4) для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу власнику мережі водопостачання або іншій відповідальній особі, визначеній у відповідному договорі згідно з вимогами чинного законодавства необхідно 1 раз на рік проводити випробування на тиск та витрату води з оформленням акта. Випробування водопроводу повинно проводитися також після кожного ремонту, реконструкції або підключення нових споживачів до мережі водопроводу; 5) пожежні гідранти і водойми повинні мати під`їзди з твердим покриттям. У разі наявності на території об`єкта або поблизу нього (у радіусі до 200 м) природних або штучних вододжерел до них повинні бути влаштовані під`їзди з майданчиками (пірсами) розміром не менше 12 x 12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води будь-якої пори року; 6) витрачений під час гасіння пожежі протипожежний запас води з резервуарів має бути відновлений у строк не більше ніж: 24 год. - у населених пунктах і на промислових підприємствах з будівлями за вибухопожежною та пожежною небезпекою категорій А, Б та В; 36 год. - на промислових підприємствах з будівлями за пожежною небезпекою категорій Г та Д; 72 год. - у сільських населених пунктах і на сільськогосподарських підприємствах.

Для промислових підприємств із витратами води на зовнішнє пожежогасіння до 20 л/с включно допускається збільшувати час відновлення пожежного об`єму води: до 48 год. - для будівель категорій Г та Д; до 36 год. - для будівель категорії В; 7) пожежні резервуари (водойми) та їх обладнання повинні бути захищені від замерзання води. Узимку для забирання води з відкритих вододжерел слід встановлювати утеплені ополонки розміром не менше 0,6 x 0,6 м, які мають утримуватись у зручному для використання стані; 8) підтримання у постійній готовності штучних водойм, водозабірних пристроїв, під`їздів до вододжерел покладається: на підприємстві - на його власника (орендаря); у населених пунктах - на органи місцевого самоврядування; 9) біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм повинні бути встановлені (відповідальні за встановлення - згідно з підпунктом 8 цього пункту) покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми; 10) водонапірні башти повинні бути забезпечені під`їздом з твердим покриттям і пристосовані для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпус водонапірної башти слід наносити позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою; 11) не допускається використовувати для побутових, виробничих та інших господарських потреб протипожежний запас води, що зберігається в резервуарах, водонапірних баштах, водоймах та інших ємнісних спорудах.

Отже, п.2.1 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014 передбачено вимоги щодо наявності протипожежного запасу води, що зберігається в резервуарах, водонапірних баштах, водоймах та інших ємнісних спорудах біля будівель і споруд.

Згідно з п.1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014 будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Додатком А до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» встановлено Перелік однотипних за призначенням об`єктів, які підлягають обладнанню системами пожежної сигналізації та пожежогасіння і типи системи передавання тривожних сповіщень.

Так, у п.7.2 таблиці А.1 додатку А вказано, що у дошкільних закладах в усіх приміщеннях повинні застосовуватись димові або комбіновані сповіщувачі (крім приміщень для приготування їжі).

Пунктом 1.6 таблиці А.2 Додатку А передбачено вимоги щодо встановлення систем протипожежної сигналізації та автоматичних систем пожежогасіння у приміщеннях вбудованих, прибудованих та дахових котельних установок на рідкому, твердому та комбінованому паливі (крім котелень та котельних відділень енергетичних підприємств).

Отже, приміщення дошкільних навчальних закладів мають бути обладнані системами протипожежної сигналізації та автоматичними системами пожежогасіння.

Відповідно до п.2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Пунктом 1.21 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 визначено, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Відповідно до п.15 Додатку А (Визначення необхідності виконання блискавкозахисту об`єкта від ПУБ і його РБЗ) до ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» громадські будівлі ІІІ-IV ступенів вогнестійкості наступного призначення: дитячі дошкільні установи, школи, школи-інтернати, стаціонари лікувальних установ, спільні корпуси та їдальні установ охорони здоров`я і відпочинку, культурно-освітні і видовищні установи, адміністративні будівлі, вокзали, готелі, мотелі, кемпінги повинні мати ІІІ рівень блискавкозахисту.

Згідно з п.1.6 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Отже, відповідачем не було усунуто одинадцять порушень, вказаних у розділі «Опис виявлених порушень» акту перевірки №103 від 17.05.2021.

Відділ освіти Пісківської селищної об`єднаної територіальної громади, у підпорядкуванні якого знаходиться Мигалківське навчально-виховне об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок» зазначає, що обладнання будівлі системами протипожежного захисту та пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів; приведення в робочий стан резервуарів з водою та влаштування під`їзду з твердим покриттям для безперешкодного забирання води буде здійснено після виділення необхідних коштів.

Аналізуючи вищенаведені норми, суд доходить висновку про те, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, як одну з підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Не усунення відповідачем виявлених перевіркою порушень правил протипожежної безпеки несе ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає:

- на забезпечення безпеки роботи дошкільного навчального закладу, безпеки дітей, співробітників та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту;

- на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі;

- на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків;

- на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації.

При зберіганні таких умов для відвідувачів та працівників Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок", існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.

Суд наголошує, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Вказана позиція узгоджується із позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 26.06.2018 (справа №826/589/16).

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною 6 ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

В той же час, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постановах від 26 червня 2018 року по справі № 823/589/16, від 11 грудня 2019 року по справі № 320/7019/18..

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Аналізуючи вищенаведене, суд зазначає, що виявлені в ході проведення перевірки та зафіксовані у акті позивача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, допущені відповідачем, дійсно можна кваліфікувати як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, який має тимчасовий характер та направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і повністю не усунуті відповідачем.

Судом встановлено, що на момент розгляду справи відбувалось усунення порушень зафіксованих в акті перевірки, що звичайно є важливим кроком для початку необхідних робіт з усунення порушень, проте не свідчить про усунення порушень норм протипожежної безпеки та цивільного захисту на день постановлення судом рішення у справі та продовжує створювати ризик для виникнення надзвичайної ситуації.

Суд зазначає, що згідно з п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які станом на день постановлення рішення у справі не усунуті, суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язані з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі та швидкого реагування у разі її виникнення.

Як передбачає частина перша статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

У позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Проте, відповідно до частини другої статті 139 КАС при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та приміщень Мигалківського навчально-виховного об`єднання "Загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів - дитячий садок" (ідентифікаційний код 21684675, місцезнаходження: Київська область, Бородянський район, с. Мигалки, вул. Петровського, буд. 1), шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 14.01.2020 №3.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 29.09.2021 р.

Суддя Кушнова А.О.