Справа № 320/2743/20
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2021-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2021 року справа №320/2743/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Коздровської К.Д., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального некомерційного підприємства "Баришівська багатопрофільна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Баришівська селищна рада Київської області, про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до "Баришівської центральної районної лікарні" Баришівської районної ради Київської області про застосування заходів реагування у вигляді часткового зупинення експлуатації (роботи) Комунального некомерційного підприємства "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області, а саме: експлуатацію будівель стаціонарного корпусу (лікувального корпусу літ."А"), поліклініки літ. "Б" та інфекційного відділення літ. "В", які розташовані за адресою: Київська область, Баришівський район, смт. Баришівка, вул. Київський шлях", 126, 07500, до усунення порушень, зазначених в акті від 20.12.2019 №411.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 відкрито спрощене провадження у справі № 320/2743/20 без проведення судового засідання, витребувано докази у справі від сторін.

Також ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Баришівську селищну раду Київської області.

Суд зазначає, що ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.03.2020 запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву, а третій особі подати пояснення щодо позову та витребувані докази в строк протягом п`яти днів з дня отримання копії позовної заяви із усіма доданими до неї документами.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.07.2020 запропоновано відповідачу - Комунальному некомерційному підприємству "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області та третій особі, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Баришівській селищній раді Київської області подати до суду заяву про продовження строку для виконання вимог ухвали суду від 30.03.2020 в частині надання відзиву на позовну заяву, письмових пояснень та витребуваних доказів протягом 20-денного строку з дня набрання чинності Законом України від 18.06.2020 №731-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Суд зазначає, що 29.07.2020 на адресу суду від третьої особи - Баришівської селищної ради надійшло клопотання про продовження процесуального строку для надання пояснень щодо позову.

10.08.2020 на адресу суду від третьої особи Баришівської селищної ради Барищівського району Київської області надійшли письмові пояснення від 04.08.2020 №882/03-14, в яких третя особа просить суд продовжити процесуальний строк для надання письмових пояснень щодо позову та приєднати до матеріалів справи письмові пояснення.

27.08.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 31.08.2020 продовжено процесуальний строк в адміністративній справі та витребувано докази по справі від Баришівської селищної ради Київської області.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що в ході проведення позапланової перевірки Комунального некомерційного підприємства "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області, а саме: будівель стаціонарного корпусу (лікувального корпусу літ."А"), поліклініки літ. "Б" та інфекційного відділення літ. "В", які розташовані за адресою: Київська область, Баришівський район, смт. Баришівка, вул. Київський шлях", 126, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що в свою чергу є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Відповідач, заперечуючи проти позовних вимог зазначає, що Комунальним некомерційним підприємством "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області, частково були усунені порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, щодо усунення іншої частини порушень відповідачем вчиняються необхідні дії.

У письмових поясненнях третьої особи Баришівської селищної ради Баришівського району Київської області від 04.08.2020 №882/03-14 зазначено, що протягом 2019-2020 років Баришівською селищною радою як органом управління та засновником відповідача проведено ряд заходів для усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, зокрема: виділення коштів на розроблення проектно-кошторисної документації для здійснення робіт щодо усунення порушень протипожежної безпеки на суму 1455,32496 тис. грн.

Суд зазначає, що згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань правильним найменуванням відповідача за кодом є Комунальне некомерційне підприємство "Баришівська багатопрофільна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.

З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Комунальне некомерційне підприємство "Баришівська багатопрофільна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області (ідентифікаційний код 01994379, місцезнаходження: 07500 Київська область, Баришівський район, смт. Баришівка, вул. Київський шлях, 126) 19.11.1996 зареєстроване в якості юридичної особи, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 32 42).

Як вбачається з матеріалів справи, 13.12.2019 Головним управлінням ДСНС України у Київській області було прийнято наказ №1357 про проведення позапланової перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки Комунального некомерційного підприємства "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області (а.с. 14- 15).

13 грудня 2019 року було видане посвідчення № 10670 на проведення заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки

Комунального некомерційного підприємства "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області за адресою: 07500 Київська область, Баришівський район, смт. Баришівка, вул. Київський шлях", 126, головному інспектору Баришівського РС ГУ ДСНС України у Київській області Черненку Олегу Васильовичу (а.с.16).

В період з 19.12.2019 по 20.12.2019 в Комунальному некомерційному підприємстві "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області на підставі зазначених вище наказу та посвідчення було проведено позапланову перевірку щодо додержання Комунальним некомерційним підприємством "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої був складений акт від 20.12.2019 №411 (а.с.20-31).

Відповідно до зазначеного акта посадовою особою контролюючого органу було здійснено перевірку приміщень та території Комунального некомерційного підприємства "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області, а саме: експлуатацію будівель стаціонарного корпусу (лікувального корпусу літ."А"), поліклініки літ. "Б" та інфекційного відділення літ. "В", які розташовані за адресою: Київська область, Баришівський район, смт. Баришівка, вул. Київський шлях", 126.

В ході перевірки були виявлені порушення території Комунального некомерційного підприємства "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області законодавчих та нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, зокрема:

1) абзацу першого пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ - дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) всіх будівель лікарні не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності;

2) пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - не виконано захист будівель інфекційного відділення, кухні, пральні від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

3) пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - не виконано перевірку пристроїв захисту будівель стаціонарного корпусу та поліклініки від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

4) п. 1.2 глава 1 розділ V ППБУ - об`єкт не обладнаний системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;12) підпункту 2 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ - пожежний резервуар (водойма) не заповнений водою;

5) пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ територія, будівлі та приміщення лікарні не забезпечено в достатній кількості первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками);

6) пункту 8 розділ II ППБУ - територія об`єкту та приміщення не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

7) пункту 16 розділу ІІ ППБУ посадові особи та працівники не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою КМУ від 26.06.2013 № 444 «Про затвердження порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

8) пункту 2.16 глави 2 розділ ІII ППБУ на вікнах приміщень стаціонарного корпусу та поліклініки, де перебувають люди, грати не розкриваються, не розсуваються та не знімаються;

9) пункту 2.17 глави 2 розділ ІII ППБУ у приміщеннях стаціонарного корпусу, поліклініки, інфекційного відділення опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів, пожежна небезпека яких нижча ніж: Г2, В2, Д2, Т2;

10) пункту 2.23 глави 2 розділ ІII ППБУ розміри евакуаційних виходів (дверей) з будівлі поліклініки на 2-му та 3-му поверхах, які ведуть на зовнішні сходи, не відповідають вимогам зазначеним в пункту 7.2.7. ДБН В.1.1 7:2016;

11) пункту 1.17 глави 1 розділ 4 ППБУ електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати в приміщеннях КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» будівлі поліклініки, в інфекційному відділенні, в зубопротезній лабораторії, встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарат не менше ніж на 0,01 метра;

12) підпункту 2 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ пожежний резервуар (водойма) не заповнений водою;

13) підпункту 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ вільний тиск у внутрішніх пожежних кран-комплектах не забезпечує отримання компактних пожежних струменів довжиною не менше 6 м відповідно до пункту 8.7 ДБН В.2.5-64.2012;

14) підпункту 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ пожежні кран-комплекти в будівлі поліклініки на 2-му та 3-му поверхах не укомплектовані пожежними стволами, а також важелями для полегшення відкривання вентиля;

15) підпункту 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ використовуються не однотипні елементи з`єднання пожежного крана та рукава в пожежному кран-комплекті, який розміщено в терапевтично неврологічному відділенні стаціонарного корпусу;

16) пункту 3.10 глави 3 розділ 5 ППБУ для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не встановлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности»;

17) пункту 3.10 глави 3 розділ 5 ППБУ переносні вогнегасники не розміщені шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника;

18) пункту 3.15 глави 3 розділ 5 ППБУ вогнегасники у стаціонарному корпусі не встановлені у легкодоступних та видних місцях;

19) пункту 5 розділу II Вимог - захисна споруда цивільного захисту не обладнана системою внутрішнього протипожежного водопостачання;

20) пункту 5 розділу II Вимог - захисна споруда цивільного захисту не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією;

21) пункт 7 розділу II Вимог - технічний стан захисної споруди цивільного захисту не відповідає вимогам з утримання;

22) пункту 9 розділу II Вимог - експлуатація та утримання електрообладнання захисної споруди не відповідає вимогам чинного законодавства у сфері улаштування електроустановок;

23) пункту 10 розділу II Вимог - системи водопостачання, каналізації і опалення захисної споруди не знаходяться у справному стані та не захищені від корозії;

24) пункту 15 глави 3 розділу VI Вимог - ведення документації захисної споруди, у якій відображаються відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів тощо не забезпечено;

25) глави 2 розділу VII Вимог - особовий склад формування (відповідальні особи) їх посадові обов`язки та підготовленість не визначено;

26) пункту 6 глави 1 розділу VII Вимог - захисна споруда необхідним майном та засобами на розрахункову чисельність населення, що підлягає укриттю, не забезпечена;

27) пункту 1-3 глави 6 розділу III Вимог - перевірка та обслуговування баків (ємностей) для питної води (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття), журналі перевірки стану захисної споруди) не проводиться;

28) пункту 21 глави 9 розділу III Вимог - перевірка та обслуговування систем каналізації сховищ (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття)) не проводиться.

Судом встановлено, що припис про усунення порушень не видавався.

За результатами вказаного акта перевірки, начальником Баришівського РВ ГУ ДСНС України у Київській області капітаном служби цивільного захисту складено рапорт на ім`я начальника Головного управління ДСНС України у Київській області Слободяника В.Д. про необхідність звернення до суду із позовом про повне зупинення експлуатації (роботи) будівлі (а.с.11 -13).

Отже, відповідачем допущено двадцять вісім пунктів порушень, які зазначені в акті перевірки №411 від 20.12.2019 які і підлягають дослідженню в рамках цієї справи, з приводу чого суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Пунктом 7 Положення визначено, що ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 січня 2013 року № 33 "Про утворення територіальних органів Державної служби з надзвичайних ситуацій та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України", утворені як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної служби з надзвичайних ситуацій, яким є позивач.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон №877).

Частиною 1 ст.1 Закону №877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно із ч.1 ст.6 Закону №877 підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Частиною 2 ст.6 Закону №877 визначено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону №877 суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів (ч.4 ст.6 Закону №877).

Згідно з ч.1 ст.7 Закону №877 для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Частиною 2 ст.7 Закону №877 визначено, що на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (ч.3 ст.7 Закону №877).

Відповідно до ч.4 ст.7 Закону №877 посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею (ч.5 ст.7 Закону №877).

Відповідно до ч.6 ст.7 Закону №877 за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з ч.7 ст.7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Частиною 8 ст.7 Закону №877 визначено, що припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно із ст.11 Закону №877 суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України №5403 від 02.10.2012 (в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин).

Згідно з ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 ст.70 Кодексу цивільного захисту встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).

Аналізуючи наведені норми, суд дійшов висновку, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, як одну з підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Разом з тим, суд звертає увагу, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, за переконанням суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд визначені Правилами пожежної безпеки України, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі - НАПБ А.01.001-2014).

Судом встановлено, що Баришівським РС ГУ ДСНС України у Київській області у період з 17.05.2021 по 21.05.2021 було проведено позапланову перевірку щодо додержання Комунальним некомерційним підприємством "Баришівська центральна районна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої складено акт перевірки № 133 від 21.05.2021.

Зі змісту вказаного акта вбачається, що відповідачем не було вчинено дій щодо повного виконання вимог усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної небезпеки, які виявлені за результатами акту перевірки від 20.12.2019 №411.

Так, зокрема, в акті №133 від 21.05.2021 встановлено, що відповідачем не було усунуто 14 пунктів порушення:

1) абзацу першого пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ - дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) всіх будівель лікарні не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності;

2) пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - не виконано захист будівель інфекційного відділення, кухні, пральні від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

3) підпункту 2 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ пожежний резервуар (водойма не заповнений водою;

4) підпункту 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ вільний тиск у внутрішніх пожежних кран-комплектах не забезпечує отримання компактних пожежних струменів довжиною не менше 6 м відповідно до пункту 8.7 ДБН В.2.5-64.2012;

5) пункту 5 розділу II Вимог - захисна споруда цивільного захисту не обладнана системою внутрішнього протипожежного водопостачання;

6) пункту 5 розділу II Вимог - захисна споруда цивільного захисту не обладнана системами пожежної автоматики і сигналізацією;

7) пункт 7 розділу II Вимог - технічний стан захисної споруди цивільного захисту не відповідає вимогам з утримання;

8) пункту 9 розділу II Вимог - експлуатація та утримання електрообладнання захисної споруди не відповідає вимогам чинного законодавства у сфері улаштування електроустановок;

9) пункту 10 розділу II Вимог - системи водопостачання, каналізації і опалення захисної споруди не знаходяться у справному стані та не захищені від корозії;

10) пункту 15 глави 3 розділу VI Вимог - ведення документації захисної споруди, у якій відображаються відомості про терміни і результати проведених оглядів, обстежень та випробувань, проведених технічних обслуговувань, поточних та капітальних ремонтів тощо не забезпечено;

11) глави 2 розділу VII Вимог - особовий склад формування (відповідальні особи) їх посадові обов`язки та підготовленість не визначено;

12) пункту 6 глави 1 розділу VII Вимог - захисна споруда необхідним майном та засобами на розрахункову чисельність населення, що підлягає укриттю, не забезпечена;

13) пункту 1-3 глави 6 розділу III Вимог - перевірка та обслуговування баків (ємностей) для питної води (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття), журналі перевірки стану захисної споруди) не проводиться;

14) пункту 21 глави 9 розділу III Вимог - перевірка та обслуговування систем каналізації сховищ (записи у журналі перевірки сховища (протирадіаційного укриття)) не проводиться.

Отже, не усунутими відповідачем залишились чотирнадцять пунктів порушень, які зазначені в акті перевірки №133 від 21.05.2021, з приводу чого суд зазначає наступне.

Відповідно до п.2.5 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014 у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Наявність таких порушень як: не оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Наявність цих порушень може призвести до пожежі, значних матеріальних збитків, низької стійкості та руйнуванню будівельних конструкцій будівлі, швидкого розповсюдження пожежі по дерев`яним та горючим конструкціям приміщень, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а також створюють перешкоди для проведення пожежогасіння пожежно-рятувальними підрозділами (постанова Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду від 10 жовтня 2019 року по справі № 320/5849/18).

Пунктом 1.21 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014 визначено, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Відповідно до п.15 Додатку А (Визначення необхідності виконання блискавкозахисту об`єкта від ПУБ і його РБЗ) до ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» громадські будівлі ІІІ-IV ступенів вогнестійкості наступного призначення: дитячі дошкільні установи, школи, школи-інтернати, стаціонари лікувальних установ, спільні корпуси та їдальні установ охорони здоров`я і відпочинку, культурно-освітні і видовищні установи, адміністративні будівлі, вокзали, готелі, мотелі, кемпінги повинні мати ІІІ рівень блискавкозахисту.

Суд зазначає, що порушення акту перевірки №133 від 21.05.2021, а саме абзацу першого пункту 2.5 глави 2 розділу III ППБУ - дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) всіх будівель лікарні не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності; пункту 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ - не виконано захист будівель інфекційного відділення, кухні, пральні від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» - несе ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до додатку 7 рішення Баришівської селищної ради від 25.08.2020 №1359-30-07 передбачені витрати місцевого бюджету на виконання «Програми фінансової підтримки комунального некомерційного підприємства «Баришівська центральна районна лікарня на 2020 рік» у розмірі 1282608,00 грн. ( а.с.126).

Суд зазначає, що станом на день перевірки Баришівським РС ГУ ДСНС України у Київській області у період з 17.05.2021 по 21.05.2021 усунення порушень, зазначених в акті перевірки № 133 від 21.05.2021, не відбулось.

Аналізуючи вищенаведені норми, суд доходить висновку про те, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, як одну з підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Не усунення відповідачем виявлених перевіркою порушень правил протипожежної безпеки несе ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає:

- на забезпечення безпеки роботи дошкільного навчального закладу, безпеки дітей, співробітників та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту;

- на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі;

- на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків;

- на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації.

При зберіганні таких умов для пацієнтів та працівників відповідача існує реальна загроза життю, отримання травм, або шкоди їх здоров`ю.

Суд наголошує, що захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Вказана позиція узгоджується із позицією Верховного Суду, наведеною у постанові від 26.06.2018 (справа №826/589/16).

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною 6 ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

В той же час, існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Аналогічний правовий підхід застосовано Верховним Судом у постановах від 26 червня 2018 року по справі № 823/589/16, від 11 грудня 2019 року по справі № 320/7019/18..

Статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Аналізуючи вищенаведене, суд зазначає, що виявлені в ході проведення перевірки та зафіксовані у акті позивача порушення у сфері пожежної і техногенної безпеки, допущені відповідачем, дійсно можна кваліфікувати як такі, що створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, який має тимчасовий характер та направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і повністю не усунуті відповідачем.

Судом встановлено, що на момент розгляду справи відбувалось усунення порушень зафіксованих в акті позапланової перевірки від 21.05.2021 №133, що звичайно є важливим кроком для початку необхідних робіт з усунення порушень, проте не свідчить про усунення порушень норм протипожежної безпеки та цивільного захисту на день постановлення судом рішення у справі та продовжує створювати ризик для виникнення надзвичайної ситуації.

Суд зазначає, що згідно з п.26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які станом на день постановлення рішення у справі не усунуті, суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язані з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі та швидкого реагування у разі її виникнення.

Як передбачає частина перша статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

У позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.

Проте, відповідно до частини другої статті 139 КАС при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі та приміщень Комунального некомерційного підприємства "Баришівська багатопрофільна лікарня" Баришівської селищної ради Київської області (ідентифікаційний код 01994379, місцезнаходження: 07500, Київська область, Баришівський район, смт. Баришівка, вул. Київський шлях, 126), а саме: експлуатацію будівель стаціонарного корпусу (лікувального корпусу літ."А"), поліклініки літ. "Б" та інфекційного відділення літ. "В" шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 20.12.2019 №411.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 29.09.2021 р.

Суддя Кушнова А.О.