Справа № 193/1095/21
Суддя: Томинець О. В.
Дата ухвалення: 2021-09-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/193/14/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 вересня 2021 року смт. Софіївка

Суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області Томинець О.В. ознайомившись адміністративного позову ОСОБА_1 до старшого лейтенанта поліції взводу 2 роти 1 батальйону 2 УПП в Миколаївській області Андрусак Олександра Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В:

24 вересня 2021 року до Софіївського районного суду, як адміністративного суду, звернувся позивач ОСОБА_1 з позовом про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу, у розмірі 340 грн., серії БАА №146533, винесену старшим лейтенантом поліції взводу 2 роти 1 батальйону 2 УПП в Миколаївській області Андрусак Олександром Володимировичем 08.09.2021 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП.

Ознайомившись з матеріалами вказаного позову, встановлено що його подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 КАС України, а саме:

1) всупереч вимогам п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не зазначено у своєму позові належний йому реєстраційний номер облікової картки платника податків, адреси електронної пошти його так і відповідача. Крім того, відповідно до вимог ст.222 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема ч.1 ст.122 КУпАП розглядаються органами внутрішніх справ (Національною поліцією). При чому, від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні знання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду від 26 грудня 2019 року у справі №724/716/16-а, інспектор патрульної поліції не може виступати самостійним відповідачем у справі, оскільки належним відповідачем є саме державний орган, на який покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адмінправопорушення.

Отже працівники органів і підрозділів Національної поліції при розгляді справ про адміністративні правопорушення, діючи від імені органів Національної поліції, не наділені самостійною процесуальною правоздатністю в рамках розгляду справ даної категорії у судовому процесі, а тому позивачеві доцільно зазначити відповідачем саме Департамент патрульної поліції УПП в Миколаївській області ;

2) позивачем не зазначено у своєму позові власне письмове підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України);

3) в підтвердження викладення обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, останній в порушення вимог ч. 4 ст. 161 КУпАП, не надав суду копії посвідчення водія, документів на транспортний засіб «Mazda», д.н.з. НОМЕР_1 (технічний талон, довіреність);

4) нехтуючи приписами ч. 3 ст. 161 КАС України позивачем не надано до позову документів, які свідчать про оплату ним судового збору. До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Дійсно, свого часу Судова палата в адміністративних справах Верховного Суду України, в постанові від 13.12.2016р. (провадження №21-1410а16) висловилась про те, що за подання позивачем або відповідачем - суб`єктом владних повноважень апеляційної/касаційної скарги на рішення адміністративного суду у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у поряду і розмірах, встановлених Законом «Про судовий збір», сплаті не підлягає.

Використовуючи такий висновок про застосування права позивачі не сплачували судовий збір у вказаній категорії справ.

Однак, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 18.03.2020р. №543/775/17 зазначила про необхідність відступлення від такого висновку, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Разом із цим, Велика Палата Верховного Суду звернула увагу на те, що з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2021 рік» встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 2270 грн.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 454 грн. (2270 х 0,2) та надати до суду документ, що підтверджує його оплату.

5) згідно зі ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Позов подано до суду 20.09.2021, про що мається відповідна відмітка на поштовому конверті, в той же час оскаржувана постанова датована 08.09.2021, яку, як вбачається із постанови він не отримував. Однак, при цьому, зі змісту позовної заяви не можливо встановити дату отримання позивачем оскаржуваної постанови, внаслідок чого не можливо встановити своєчасність звернення до суду. Слід зазначити, що позивач у прохальній частині позову не просить поновити пропущений ним строк на звернення до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Згідно вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160 та 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 161, 169, 241, 243, 248, 256 КАС України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до старшого лейтенанта поліції взводу 2 роти 1 батальйону 2 УПП в Миколаївській області Андрусак Олександра Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність не пізніше десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати до суду позовну заяву в новій редакції з зазначенням у ній відомостей про які згадується у п. 1, 2, 5 цієї ухвали, та приєднати до заяви документи перелічені у п. 3 та 4 цієї ухвали з наданням копії такої позовної заяви з доданими до неї документами для направлення її відповідачам. Інакше заява вважатиметься не поданою і буде йому повернута.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя О.В. Томинець