Справа № 464/6890/21
Суддя: Теслюк Д. Ю.
Дата ухвалення: 2021-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 464/6890/21
пр.№ 2-а/464/145/21
У Х В А Л А

27 вересня 2021 року суддя Сихівського районного суду м.Львова Теслюк Д.Ю., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції Кота Василя Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

в с т а н о в и в:

24.09.2021 позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із адміністративним позовом, у якому просить скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення серії БАА №126939 від 01.09.2021.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, вважаю, що такий підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно вимог, передбачених ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 122 КАС України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 2 ст. 286 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Аналогічні строки передбачені у ст. 289 КУпАП. В цій статті також передбачено, що в разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Як вбачається із матеріалів адміністративного позову, дата винесення постанови про накладення адміністративного стягнення у даній справі, яка оскаржується позивачем 01.09.2021, позов надійшов до суду 24.09.2021. Таким чином позивачем пропущено десятиденний строк, встановлений ч.2 ст.286 КАС України та ст.289 КУпАП для оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до ст.ст. 121, 123 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Згідно вимог ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У адміністративному позові позивач просить поновити строк звернення до суду, покликаючись на те, що такий пропущений з поважних причин. Разом з тим, не вказує з яких поважних причин пропущено такий строк.

Верховний Суд у постанові від 17.09.2020 у справі № 640/12324/19 врахував Рішення від 13.12.2011 р. № 17-рп/2011 Конституційного Суду України, в якому вказано, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя. Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Крім того, Верховний Суд у вказаній постанові звернув увагу на те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Враховуючи вищевикладене, суд визнає неповажними обставини, вказані у клопотанні про поновлення строку, а тому слід запропонувати позивачу звернутися до суду із обґрунтованою заявою про поновлення строку із зазначенням доказів поважності пропуску строку звернення до адміністративного суду. Роз`яснити позивачу, що якщо він не звернеться з обґрунтованим клопотанням про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд повертає позовну заяву.

Окрім цього, згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч наведеному, у позовній заяві позивачем не зазначено місцезнаходження відповідача.

Окрім цього, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до положень статей 3,5 Закону України «Про судовий збір», особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

У постанові від 18.03.2020 (провадження №11-1287апп18) Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку Верховного Суду України, викладеного в постанові від 13.12.2016 (провадження № 21-1410а16) про те, що у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення судовий збір у порядку і розмірах, встановлених Законом № 3674-VI, сплаті не підлягає, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права вказала, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання, зокрема, до адміністративного суду позовних заяв розміри ставок судового збору диференційовано за характером спору (майновий/немайновий), а також за правовим статусом платника судового збору (фізична особа/фізична особа - підприємець/юридична особа/суб`єкт владних повноважень).

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 18.03.2020, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 454 грн. за подання позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

За положеннями ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи наведене, вважаю, що адміністративний позов ОСОБА_1 слід залишити без руху та відповідно надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 294 КАС України,

п о с т а н о в и в:

адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції Кота Василя Володимировича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення залишити без руху, надавши позивачу строк 10 днів з дня вручення ухвали, для усунення недоліків, які зазначені в такій.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня підписання ухвали суддею. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Ю.Теслюк