Справа № 160/12288/21
Суддя: Захарчук-Борисенко Наталія Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Захарчук-Борисенко Н. В.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження в письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару,-
21.07.2021 представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару UA110050/2021/000006/1 від 21.01.2021р.
Одночасно позивач просив стягнути з відповідача за рахунок бюджетних асигнувань на користь позивача понесені судові витрати по цій справі.
Позовні вимоги обґрунтовані з посиланням на порушення відповідачем вимог ст. ст.53,54,55,57,58 Митного кодексу Українипри винесенні оскаржуваних рішень. При цьому позивач зазначає, що приймаючи рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимогст. 57 Митного кодексу Українимитницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами. Ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбаченістаттею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. З огляду на викладене, просить суд задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.07.2021 відкрито провадження по даній справи в порядку загального позовного провадження.
За результатом розгляду додатково наданих документів, митний орган також прийшов до висновку про не надання документального підтвердження або спростування виявлених невідповідностей. У зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, з урахуванням вищезазначеного прийнято оскаржувані рішення. З урахуванням усіх фактичних обставин справи та норм законодавства, яке регулює питання визначення митної вартості товарів, митниця вважає, що прийняла законні та обґрунтовані рішення про коригування митної вартості товарів. З урахуванням вищевикладеного, вважає дії митниці правомірними, а пред`явлений позов безпідставний, тому просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити.
16.09.2021р. від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи за правилами письмового провадження.
Згідно частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
На підставі вищевикладеного суд розглядає справу у письмовому провадженні.
Дослідивши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 20.08.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ «ДТЗ» (м. Дніпро), як Покупцем, та компанією «YINANCOUNTYKAILILAIMACHINERYCO.», LTD(Китай), як Продавцем, укладено зовнішньоекономічний контракт № KL/2, відповідно до якого Продавець продає, а Покупець купує «Товар», в асортименті, кількості, та за цінами, вказаними в Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного Контракту. (п.1.1 Контракту).
Відповідно до п. 2.1 контракту поставка товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією.
Поставки здійснюються на умовах згідно правил Інкотермс за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для Сторін у рамках цього контракту. Конкретні умови поставка партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в специфікаціях (додатках) до цього контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені у ній, шляхом підписання додаткової угоди (п.3.1 Контракту).
Згідно з п. 4.1 п.4.2 Контракту ціна на товар визначається Покупцем і Продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього Контракту. За домовленістю Сторін, у разі несвоєчасної оплати товару, ціна товару може змінюватися після здійснення поставки. Зміні ціни оформляється додатковою угодою після чого Продавець повинен надати Покупцю коригуючи Специфікацію та інвойс. У ціну Товару включена вартість упаковки і маркування.
Умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до контракту. За домовленістю сторін умови оплати, зазначені у Специфікації, можуть бути змінені шляхом укладення додаткової угоди (п. 5.2 Контракту).
До вказаного Контракту, сторонами погоджено Специфікацію №2020-4 від 14.09.2020, згідно з якою було узгоджено найменування товару, його загальну кількість та вартість.
Крім того, згідно з вказаною Специфікацією, зокрема, визначалось строк поставкигрудень 2020 року-лютий 2021 року; умови поставки: FOB Циндао, Китай; умови оплати товару: 100% попередня оплата. Повна вартість партії товару: двісті шістьдесят п`ять тисяч вісімсот сорок тисяч доларів США.
Згідно додаткової угоди до контракту від 28.12.2020р. №8, пункт 6, умови оплати специфікації №2019-4 від 14.09.2020, контракту №KL/2 від 20.08.2019 читати в наступній редакції: 6. Умови оплати: 155573,00 доларів США передплата; 110267,00 доларів США протягом 90 днів з моменту поставки товару.
Згідно додаткової угоди до контракту від 08.02.2021р. №11, пункт 6, умови оплати специфікації №2019-4 від 14.09.2020, контракту №KL/2 від 20.08.2019 читати в наступній редакції: 6. Умови оплати: 155573,00 доларів США передплата; 110267,00 доларів США протягом 270 днів з моменту поставки товару.
19.01.2021р. з метою здійснення митного оформлення ввезених в режимі імпорту товарів, ТОВ «ПК «ДТЗ» було задекларовано партію отриманого товару за електронною митною декларацією ЕМД № UA 110050/2021/000267, було задекларовано партію товару:
- Трактори, що керуються водієм, який іде поряд, нові, одновісні, без фрези мотоблоку: - Мотоблок Kentavr НОМЕР_1 -8 без додаткового захисту ременів, не регульоване кермо - 176шт. (Потужність, кВт/к.с.: 5,93/8,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний/електростартер; Колеса: 6,00-12,00). (Товар № 1 в гр. 31 ЕМД); - Мотоблок Kentavr НОМЕР_2 -8 без додаткового захисту ременів, не регульоване кермо - 162шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,41/10,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний/електростартер; Колеса: 6,00-12,00); - Мотоблок Kentavr МБ1010Д-8 без додаткового захисту ременів, не регульоване кермо - 174шт. (Потужність, кВт/к.с.: 7,41/10,0; Тип палива: Дизель; Система запуску двигуна: ручний стартер; Колеса: 6,00-12,00). Номери двигунів - немає даних. В розібраному стані для зручності транспортування, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 1 в гр. 31 ЕМД).
- Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні грунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) грунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів грунту і вирівнювання поверхні поля: - Грунтофреза 110 - 512шт. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD. (Товар № 2 в гр. 31 ЕМД).
Загальна вартість поставлених товарів склала 199340,00 дол. США, вартість транспортних витрат до кордону з Україною складає 6420,00 дол. США.
Митна вартість поставленого товару визначена за ціною контракту (основний метод).
На підтвердження заявленої митної вартості товарів під час проведення митного контролю та митного оформлення позивачем разом з вказаною митною декларацією надано документи, передбачені ч.2ст.53 Митного кодексу України, що перелічені у графі 44 цієї МД, зокрема:
Під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронне повідомлення №1від 19.01.2021р., відповідно до якого митницею виявлені розбіжності у наданих документах, які впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів. Цим же повідомленням митницею були додатково було витребовано :1) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 2) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 3) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 4) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; 5) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 6)рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);7)рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 8) виписку з бухгалтерської документації; 9)копію митної декларації країни відправлення; 10)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Листом № 59 від 20.01.2021р., ТОВ «ПК «ДТЗ» додатково надало митниці: прайс-лист виробника; комерційну пропозицію виробника, а також повідомило митницю, що усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, вони повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
21.01.2021 року відповідачем прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів № UA110050/2021/0000006/1, відповідно до якого, загальна митна вартість задекларованого Товару № 1, 2 скоригована митницею за другорядним методом визначення митної вартості - 2-r - резервний метод, згідно з положеннями ст.64 МКУ, а також відмовлено у прийнятті вказаної митної декларації шляхом оформлення картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
Отже, згідно рішення від 21.01.2021 №UA110050/2021/000006/1, загальна сума митної вартості визначена декларантом для товарів№ 1, 2 в спірному Рішенні збільшена митницею з 205759,98 дол. США. до 367790,08 дол.США., тобто на 162030,10 дол. США.
Відповідно до пункту 2 частини 3статті 52 МК України, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються, у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно дорозділу X цього Кодексув розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомоїстатті 55 цього Кодексу.
Скориставшись цим правом, підприємство задекларувало зазначені товари, а митниця випустила їх у вільний обіг за ЕМД № UA 110050/2021/000359 від 22.01.2021р.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зважає на таке.
В частині 2статті 19 Конституції Українизакріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбаченіКонституцієюта законами України.
Відповідно ж достатті 67 Конституції Україникожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Згідно з пунктами 23 та 24 частини 1статті 4 МК Українимитне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цьогоКодексу, законівта інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
За змістом статей49,50 МК Українимитною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цьогоКодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно доглави 9 цього Кодексу(частини 1 та 2статті 51 МК України).
Відповідно до ч. 6ст. 54 Митного кодексу Україниорган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертійстатті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним углаві 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно з ч. 1ст. 55Митного кодексу Українирішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостоюстатті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2ст. 55Митного кодексу Україниприйняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьоюстатті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч. 1ст. 57Митного кодексу Українивизначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;
б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;
в) на основі віднімання вартості;
г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч. 2ст. 57Митного кодексу України).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цьогоКодексу(ч. 3ст. 57Митного кодексу України).
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6ст. 57Митного кодексу України).
Частиною 1 ст. 58Митного кодексу Українипередбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Відповідно до ч. 2, 3ст. 58 Митного кодексу Україниметод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуютьсядругорядні методи.
Відповідно до частин четвертої п`ятоїстатті 58 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містятьусіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Аналогічне тлумачення зазначених правових норм висловлене Верховним Судом в усталеній правовій позиції, сформованій за наслідками касаційного розгляду цілого ряду справ та висловленій в Постановах: по справі № 21-127а15 від 31.03.2015, по справі №815/4477/15 від 21 січня 2020 року, по справі №813/1350/14 від 14 січня 2020 року, по справі №160/8775/18 від 18 грудня 2019 року, по справі №804/2957/17 від 12 грудня 2019 року, по справі №814/2602/15 від 14 листопада 2019 року та багатьох інших справах.
Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другоюстатті 53 МК України.
Судом встановлено, що відповідач за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів, заявленої позивачем, дійшов висновку, що в наданих декларантом документах міститься ряд розбіжностей, наявність яких унеможливлює підтвердження всіх числових значень складових митної вартості, однак, суд не погоджується з такими висновками митного органу, з огляду на таке.
Надаючи оцінку доводам відповідача, які стали підставою для прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товарів, суд зазначає наступне.
Так, митний орган у рішенні про коригування митної вартості товару № UA110050/2021/000006/1 від 21.01.2021р., у графі 33, митниця зазначає розбіжності, які на її думку унеможливили митне оформлення задекларованих товарів за основним методом і стали підставою для здійснення коригування:
«ТОВ "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" до митного контролю та оформлення за ЕМД від19.01.2021№110050/2021/000267 заявлено партію товару, імпортовану за угодою з виробником (код 4104 в гр..44) від 20.08.2019 №KL/2 з YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD, за Специфікацією від 14.09.2020 №2020-4, за рахункомінвойс від 21.10.2020 № KL2020-4A, від 06.11.2020 № KL2020-4B від 06.11.2020 № KL2020-4C Відповідно до відомостей наданих до митного оформлення документів, поставка оцінюваного товару здійснюється на комерційних умовах поставки FOB - QINGDAO, China, згідно Інкотермс. Відповідно до офіційних правил тлумачення торговельних термінів (Інкотермс-2010) за терміном FОВ, Продавець зобов`язаний доставити товар на борт судна в названому порту відвантаження. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорта. Враховуючи заявлений характер зовнішньоекономічної угоди - контракт з виробником, умови поставки FOB, пункт 3.1.1 Контракту від 20.08.2019 №KL/2 продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення. Документального підтвердження умов здійснення експортної операції із вивезення оцінюваної партії товарів (вартості, умов поставки, ваги) не надано».
Суд зазначає, що твердження митниці з приводу вимоги митного органу щодо надання митної декларації країни відправлення є необгрунтованим, оскільки копія митної декларації країни відправлення передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, якщо надані документи, передбачені ч.2 ст.53 МКУ містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Контрактом № KL/2 (п. 3.5, 3.6) сторонами узгоджені документи які повинні надаватись компанією-продавцем для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація країни відправлення відсутня. Таким чином товариство, не має права вимагати від іншої сторони документи, надання яких не передбачено Контрактом.
Закон КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації», затвердженbq маніфестом Головного митного управління КНР №52 2008 року не є міжнародно-правовим актом і не підлягає виконанню суб`єктами деларування на території України. Цим Законом встановлено виключно порядок заповнення митної декларації виключно для суб`єктів декларування на території КНР. Також Законом не встановлено обов`язку для суб`єкта декларування на території КНР надавати митну декларацію українському підприємству, або обов`язку суб`єкту декларування на території України подавати митну деларацію КНР митному органу України.
Змінами, внесеними до частини першої ст. 53 МКУ (згідно ЗУ від 02 жовтня 2019 року № 141-IX "Про внесення змін до Митного кодексу України щодо деяких питань функціонування авторизованих економічних операторів"), виключено вимогу щодо подання органу доходів і зборів документів, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення, одночасно з митною декларацією. Відповідно, з урахуванням внесених змін разом з митною декларацією органу доходів і зборів подаються рахунок або інший документ, що визначає вартість товару, та у випадках, встановлених Кодексом, - декларація митної вартості згідно з частиною другою ст. 264 МКУ.
Листом ДФС України від 03.02.2015 р. N 3327/7/99-99-24-02-02-17 звертається увагу на те, що згідно зі статтями 264 (ч. 2) та 335 (ч. 3) Митного кодексу України (далі - МКУ) при здійсненні митного оформлення товарів разом з митною декларацією подаються лише рахунок або інший документ, який визначає вартість товару, та у випадках, встановлених МКУ, декларація митної вартості. Відомості про документи, визначені статтями 257 (ч. 8) та 335 (ч. 3) МКУ, зазначаються у встановленому порядку в митній декларації. Таким чином, митним законодавством, у т. ч. главами 6 - 11 МКУ, врегульовано питання щодо необхідності надання під час декларування товарів тільки тих документів, що містять відомості, необхідні для митного оформлення.
Верховний Суд, в постанові від 19.03.19 по справі №810/4116/17 висловив наступну правову позицію щодо ненадання декларації країни відправлення: «Крім того, ненадання позивачем митної декларації країни відправлення також не може бути підставою для невизнання заявленої позивачем вартості товару, оскільки така (вартість) повністю підтверджувалася поданими позивачем при проходженні митних формальностей первинними документами, а надання такої митної декларації не є обов`язковим за вказаних обставин підтвердження митної вартості товару».
Копія митної декларації країни відправлення у підприємства відсутня в зв`язку з чим надання її в обох зазначених випадках декларування товару було неможливим. Вимога ж митного ргану про її надання протирічить митному законодавству України.
З наведеного вбачається, що копія митної декларації країни відправлення передбачена як додатковий документ, що надається (за його наявності) на запит митниці, якщо надані документи, передбачені ч.2 ст. 53 МК України містять розбіжності , які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Контрактом №KL/2 (п.3.5,3.6) сторонами узгоджені документи які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація відсутня. Таким чином підприємство, в рамках контракту, не мало права вимагати від іншої сторони документи, не передбачені контрактом.
Отже, зауваження митниці про відсутність копії митної декларації відправлення є необгрунтованим та носить формальний характер.
У Рішенні про коригування митної вартості, митницею зазначено: «Відповідно п.5.2 контракту від 20.08.2019 №KL/2 умови оплати кожної партії товару зазначаються у відповідних Специфікаціях (Додатках) до Контракту. У наданій декларантом Додатковій угоді №8 від 28.12.2020 до Контракту від 20.08.2019 №KL/2, відповідно до якої внесено зміни до Специфікації від 14.09.2020 №2020-4, значено що оплата здійснюється протягом 90 днів з моменту поставки товару. Враховуючи умови поставки FOB, Продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Відповідно до відомостей коносаментів від 10.11.2020 № 205119010, від 22.11.2020 № 206212085та від 22.11.2020 № 206536101 товар було завантажено на судно 03.06.2020, 03.06.2020 та 03.06.2020 відповідно. Якщо рахунок сплачено, документами, що підтверджують митну вартість товарів, є банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (п.2 ст.53 МКУ).
Суд вважає, що зазначене твердженнямитного органу для коригування є помилковим, виходячи з того, що як вбачається з досліджених судом копій коносаментів: № 205119010, № 206212085, № 206536101 датами їх оформлення є 10.11.2020р. та 22.11.2020р., відповідно (які і є датами завантаження товару на борт судна), а тому твердження митниці про завантаження товарів на судно 03.06.2020р. є помилковим.
Судом також встановлено, що разомзЕМД митниці надані копії платіжних доручень №162 та №199, які містять інформацію про оплату за товар в сумі всього 155573,00 дол.США (за обома платіжними дорученнями), посилання на Контракт KL/2, Специфікацію 2020-4 та іншу інформацію, що дозволяє ідентифікувати платіж зі спірними товарними партіями.
Крім того, декларантом митниці була надана Додаткова угода №8 від 28.12.2020р., згідно якої сторони узгодили зміну умов оплдати за товар, а саме - перераховану суму 155573,00 дол.США вважати попередньою оплатою, а залишок вартості товару в сумі 110267,00 дол.США підлягає сплаті на протязі 90 днів з моменту поставки товару.
Таким чином, з відомостей зазначених документів вбачається, що загальна вартість товару за Специфікацією №2020-4 складає 265840,00 дол.США. Платіжними дорученнями сплачено 155573,00 дол.США. Залишок вартості товару складає 110267,00 дол.США (265840,00-155573,00=110267,00), який підлягав оплаті до 08.02.2021р. та 20.02.2021р., відповідно.
Суд зазначає, що відомості, що містяться в зазначених платіжних дорученнях та елементарний математичний розрахунок платежів дозволяли митниці здійснити перевірку числових значень коштів, які вже фактично сплачені за товар у вигляді предоплати, поставлений за Специфікацією №2020-4.
Судом встановлено також, що на момент декларування залишок вартості товару в сумі 110267,00 дол. США товариством Покупцю оплачений не був, оскільки термін оплати відповідно до умов означених Специфікацій та додаткових угод до Контракту - не сплинув, тому банківський платіжний документ щодо його оплати був відсутній у товариства, шо унеможливило його надання митниці товариством.
Судом досліджено додаткову угоду № 11 від 08.02.21р., відповідно до умов якої термін оплати залишку вартості товару в сумі 110267,00 дол. США було змінено з 90 до 270 днів з моменту здійснення його поставки, тобто до 08.08.2021р., 20.08.2021р., 26.08.2021р.
Відповідно до ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України, декларант зобов`язаний надати митниці банківський платіжний документ виключно у випадку здійснення оплати за рахунком, тобто вимога митниця про надання означеного документу при його відсутності у товариства є протиправною.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, викладеної у Постанові від 20.03.2018 по справі №815/4132/17, Постанові від 11.04.2018, по справі № 804/4680/16, судом визначено,щоу процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу умови плати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися органом доходів і зборів до уваги при контролі за митною вартістю, а відтак суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Суперечності у відомостях щодо умов оплати товару у документах, доданих до вантажної митної декларації на підтвердження митної вартості товарів, не можуть бути підставою для витребування органом доходів і зборів додаткових документів у декларанта (Постанова від 11.04.2018, по справі № 804/4680/16).
Крім того, судами попередніх інстанцій доречно зауважено, що уявлення митного органу щодо проміжку часу для внесення передоплати може не збігатися з домовленостями господарюючих суб`єктів, а питання оплати вирішуються сторонами на вільній основі, з урахуванням власних ризиків та можливостей (Постанова від 20.03.2018 по справі №815/4132/17).
З наведеного вбачається, що умови оплати за товар безпосередньо ціни товару не стосуються і митниця мала можливість визначити ціну товару, як складову митної вартості на підставі інших поданих до митного оформлення документів: зовнішньоекономічного контракту, специфікацій до нього, рахунків на оплату, прайс листів, комерційних пропозицій, відомості у яких повною мірою кореспондуються між собою, піддаються обчисленню, не містять розбіжностей, тобто дозволяли митному органу здійснити перевірку розрахунку митної вартості задекларованих товарних партій.
Наявність перевантаження свідчить про наявність транспортного документу, що у порушення вимог ст. 335 МКУ, до митного оформлення не надавався та наявність додаткових витрат пов`язаних з перевантаженням товару з одного транспортного засобу на інший, що є складовими митної вартості товару. Відповідно до ч.2 ст.53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Відповідно до ч.1 ст.335 МКУ під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, надають митному органу в паперовій або електронній формі такі документи та відомості: 2) при перевезенні водним транспортом: транспортні (перевізні) документи на товари (за наявності), які містять, зокрема, відомості про загальну кількість товарів, кількість вантажних місць, найменування товарів, вид упаковки.
У коносаментах у графі «For delivery apply to» (Для доставки звертатися до) зазначено ICS LTD, що може свідчити про залучення третіх осіб для перевезення вантажу та додаткові витрати на транспортування. Документального підтвердження договірних відносин ТОВ "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" та/або «Global Container Lines Latvija SIА» з вищевказаною компанією до митного контролю та оформлення не надано».
Судом встановлено, що поставка контейнерів зі спірними товарними партіями здійснювалась відповідно до Договору міжнародного морського перевезення №1510/912/2019. Перевізником за Договором перевезення №1510/912/2019 виступає компанія «Global Container Lines Latvija SIА», яка відповідно до пункту 2.2 договору зобов`язана видати та надати Замовнику коносамент, який є достатнім доказом здійснення перевезення та підставою для вивантаження та подальших операцій з вантажем в порту призначення.
Перевізником, відповідно до умов зазначеного Договору, на кожну товарну партію видані Коносаменти, як основні транспортні документи, що підтверджують факт перевезення контейрерів відповідно до узгоджених Заявок на перевезення. Умовами Договору не передбачено надання Первізником інших перевізних документів.
Коносаменти, копії яких надані митниці і за якими здійснювалось морське перевезення, є єдиними та достатніми документами, що підтверджують його здійснення надано декларантом до митного оформлення. Інші транспортні документи у підприємства відсутні. Вимога митного органу про надання іншого транспортного документу посилаючись на факт перевантаження, ґрунтується на припущеннях. Таким чином, факт наявності такого документу не підтверджується жодним належним та допустимим доказом, тому вимога про його надання від митниці товариству є необгрунтованою.
Щодо твердження митниці про не підтвердження включення вартості перевантаження до загальної вартості фрахту, слід зазначити наступне.
Судом встановлено, що відповідно до п. 4.3 Договору міжнародного морського перевезення (фрахту) №1510/912/2019 - випадку перевантаження (перевалки) контейнера (контейнерів) на інше судно в проміжному порту, вартість даного перевантаження включається в загальну вартість морського перевезення (фрахту), що зазначена в рахунку (інвойсі) та акті виконаних робіт.
У наданій декларантом товариства для здійснення митного оформлення спірної товарної партії Заявці на здійснення міжнародного морського перевезення, рахунку на оплату послуг з перевезення, акті виконаних робіт чітко визначено, що вартість перевантаження включена до загальної вартості фрахту, тобто ніяких суперечливих відомостей щодо включення додаткових витрат у зазначених документах не міститься, а позиція митниці в цій частині є помилковою.
Таким чином, зазначеними документами визначено, що перевантаження контейнерів на інше судно в порту перевалки відноситься до основних умов перевезення, узгоджених сторонами Контракту та не потребує додаткового відображення у якості окремої статті витрат або в окремому транспортному чи комерційному документі.
З приводу твердження твердження митниці у Рішенні про коригування митної вартості щодо зазначення у коносаментах: від 10.11.2020р. № 205119010, від 22.11.2020р. № 206212085, від 22.11.2020р. № 206536101 у графі «For delivery apply to» (Для доставки звертатися до) компанії ICS LTD, слід зазначити, що з досліджених судом письмових доказів по справі вбачається, що товариством, в процесіздійснення митного оформлення інших товарів, листом № 24 від 12.01.2021р. направлявсямитниці договір траснпортно-експедиторського обслуговування №010520-8 від 01.05.2020р., рахунок №1 від 04.01.2021р.
Судом також досліджено ЕМД № UA 110050/2021/000428 від 25.01.2021р., з відомостей графи 44 якоївбачається, що разом з нею товариством було також надано митниці зазчений Договір №010520-8 від 01.05.2020; рахунки № 24, 26, 30 від 18.01.2021р., якімістять відомості про те, що ТОВ ІРТЕРНЕШНЛ КАРГО СЕРВИС ( ICS LTD) відповідно до договору № 010520-8 від 01.05.2020 р. надає ТОВ ПК ДТЗ транспортно-експедиторські послуги виключно на території України і є представником підприємства у порту надходження контейнерів в Україні, тобто митний орган мав у розпорядженні означені документи та міг викорристати їх для перевірки числових значень визначеного декларантом рівня митної вартості.
Відповідно до ч. 11 ст. 58 Митного кодексу України, до митної вартості товару включається виключно вартість транспортних витрат до кодрону з Україною, тому зазначення у коносаментах перевізника по території України не впливає на вартість транспортних витрат і не є розбіжністю в них, яка має вплив на можливість перевірки митним органом визначеного позивачем рівня митної вартості задекларованих товарів.
Стосовно зауважень митного органу до прайс-листа, суд зазначає наступне.
До переліку додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 Митного кодексу України входять каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Водночас, положення цієї статті передбачають можливість надання на підтвердження митної вартості товарів не лише прайс-лист виробника, а й інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, до яких, зокрема можна й віднести прайс-лист продавця товару.
Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців.
Положеннями пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми прайс-листа.
Отже, оскільки прайс-лист є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд. Водночас наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.
Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11.12.2019 р. у справі №420/2315/19.
Як вбачається з матеріалів справи, єдиною підставою для коригування митної вартості товарів слугувала інформація з електронної бази даних Єдиної автоматизованої інформаційної системи (далі - ЄАІС) ДФС України щодо митного оформлення ідентичних товарів з вищим рівнем митної вартості.
Однак формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Крім того, рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися виключно на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин при здійсненні ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено. Також слід врахувати, що в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, а також інформація щодо судових рішень з питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, у зв`язку з чим така інформаційна база не містить всіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Між тим, як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів, в ньому зазначено лише дату та номер митної декларації, на підставі якої здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.
Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядних методів.
Відповідно до ч. 5ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства Українипри виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, відповідачем не доведено наявності зазнаних в оскаржуваному рішенні підстав для коригування вартості товару.
Рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 21.01.2021 № UA110050/2021/000006/1 не відповідає вимогам п. 3 ч. 2ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки винесено відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством, але не обґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Враховуючи викладене, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Промислова компанія «ДТЗ» є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України, слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ ДТЗ" сплачений судовий збір у сумі 20588,05 грн, що підтверджується платіжним дорученням № 972 від 20.07.2021р.

Керуючись ст. ст. 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "ДТЗ" (49000, м. Дніпро, вул. Н. Алексеєнко, 100, прим. 1, Код ) до Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, б. 22, ) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товару UA110050/2021/000006/1 від 21.01.2021р.

Стягнути з Дніпровської митниці Держмитслужби() за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Промислова компанія "ДТЗ" () судові витрати в розмірі 20588,05 грн. (двадцять тисяч п`тсот вісімдесят вісім грн., 00 коп.) згідно платіжного доручення № 972 від 20.07.2021р.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 27.09.2021

Суддя Н.В. Захарчук-Борисенко