Справа № 160/9726/21
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2021 року Справа № 160/9726/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенка А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості,-
16.06.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якій, з урахуванням уточненої позовної заяви від 09.07.2021, просить:
- визнати протиправними та скасувати:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що при вирішенні питань розмитнення належного позивачу імпортованого товару, не погодившись із задекларованою ним митною вартістю за ціною договору, відповідач визначив її самостійно у порядку та спосіб, які позивач вважає протиправними. Позивачем були надані відповідачу всі необхідні документи, що підтверджують митну вартість товару у відповідності до вимог ч.2 ст.53 Митного кодексу України, і не містили жодних розбіжностей та ознак підробок, а тому у митного органу були відсутні підстави для коригування митної вартості ввезених позивачем товарів.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2021 позовну заяву ТОВ «Триплекс» було залишено без руху, у зв`язку з невідповідністю останньої вимогам ст.ст 160, 161 КАС України.
На виконання вимог ухвали суду, 09.07.2021 позивачем були усунуті недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.07.2021 відкрито провадження у справі № 160/9726/21 та призначено розгляд останньої за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, за наявними у справі матеріалами (письмове провадження).
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
10.08.2021 на адресу суду від представника відповідача надійшов письмовий відзив на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що оскаржувані рішення та картки відмови є правомірними та такими, що прийняті відповідно до вимог законодавства України, оскільки відповідачем встановлено в митних деклараціях та митних документах розбіжності, а також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у зв`язку з чим відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.09.2021 у задоволенні клопотання Дніпровської митниці Держмитслужби про залишення позову без розгляду у справі № 160/9726/21 відмовлено.
Згідно положень ст. 262 КАС України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у ній матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 01.07.2020 між Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» (Покупець) та «Евонік Операції ГмбХ» (Продавець) було укладено Договір поставки №0048, відповідно до умов п.2.1 якого предметом договору є поставка товару Продавцем Покупцю з заводу-виробника Групи Евонік Індастріз АГ.
Пунктом 2.3. Договору передбачено, що поставка кожної партії товару у відповідності з цим договором оформлюється в письмовій формі відповідною додатковою угодою, в якій зазначаються типи, кількість та ціна товару, погоджені Продавцем та Покупцем. Додатки є невід`ємною частиною цього Договору.
Сторони підписали Специфікацію, яка є Додатком до Договору №0048 від 01.07.2020 року.
Відповідно до умов Додатку Покупець придбаває товар МетАМІНО. Постачання товарів за контрактом здійснюється партіями по 22 тони.
Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 30.11.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6479, в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/026295, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Також, Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 01.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6485, в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/026482, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 02.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6482, в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/026543, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Також, Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 08.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6493, в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/027005, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Також, Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 10.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6490 в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/027204, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 14.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6503 в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/027465, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Також, Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 14.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6506 в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/027467, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до митного контролю та митного оформлення 17.12.2020 було надіслано засобами електронного зв`язку згідно ст. 257 Митного кодексу України ЕМД з довідковим номером 6511 в режимі ІМ 40 ДЕ, якій було присвоєно №UA110230/2020/027845, на товар (що зазначений в гр. 31 ЕМД): «Метіонін: МетАМІНО DL-метіонін кормовий 99%. CAS №59-51-8. Вміст DL-метіоніну-99%. Виробник: «Евонік Антверпен Н.В.». Країна виробництва: BE. Торговельна марка: «МетАМІНО». Маркування на мішках «МетАМІНО» DL-метіонін Feed Grade 99%. Номер партії, 25кг, дата виробництва».
Митна вартість вищевказаного товару підприємством була визначена відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 57 Митного кодексу України - за основним методом, який встановлений ст. 58 Митного кодексу України.
Під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів, митницею підприємству було направлено електронні повідомлення відповідно до яких витребувано у позивача додаткові документи, а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) прайс-листи, каталоги виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Декларантом було надано додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: 1. інформація Фідінфо; 2. прибуткові накладні; 3. видаткові накладні.
За результатами перевірки митних декларацій №UA110230/2020/026295 від 30.11.2020, №UA110230/2020/026482 від 01.12.2020, №UA110230/2020/026543 від 02.12.2020, №UA110230/2020/027005 від 08.12.2020, №UA110230/2020/027204 від 10.12.2020, №UA110230/2020/027465 від 14.12.2020, №UA110230/2020/027467 від 14.12.2020, №UA110230/2020/027845 від 17.12.2020, а також інших документів, відповідачем відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів, про що було винесено:
З вищевказаних рішень про коригування митної вартості вбачається, що підставою для їх прийняття став результат опрацювання всіх поданих декларантом документів, в ході якого встановлено, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
Позивач не погоджується із вищевказаними рішеннями про коригування митної вартості товарів та картами відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та вважає їх такими, що не відповідають вимогам законодавства, що і стало підставою для звернення з даною позовною заявою до суду.
Пунктом 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України (далі - МК України) визначено, що митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно - правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Згідно з Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.
За змістом ст. 49, 50 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відомості про митну вартість товарів використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів.
Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини 1 та 2 статті 51 МК України).
Відповідно до ч. 2 ст. 52 МК України декларант, який заявляє митну вартість товару, зобов`язаний подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Частиною 2 статті 53 МК України визначено документи, які підтверджують митну вартість товарів: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок - фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі - продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно зі ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено і таке інше.
Оцінюючи висновки відповідача про наявність розбіжностей у документах, наданих до митного оформлення, що стали підставою для витребування додаткових документів та коригування заявленої позивачем митної вартості, суд виходить з такого.
Щодо зазначення митницею про те, що відповідно до додатку до контракту оплата здійснюється протягом 30 днів від дати інвойсу.
З матеріалів справи вбачається та не заперечується відповідачем, що відповідно до п. 5.1. контракту від 01.07.2020 року №0048, покупець виконує оплату за кожну поставку протягом 30 днів від дати інвойсу.
Подані до митного контролю інвойси датовані 23.11.2020, 27.11.2020, 25.11.2020, 03.12.2020, 04.12.2020, 08.12.2020, 09.12.2020, 11.12.2020, при цьому до Дніпровської митниці Держмитслужби, ТОВ фірма «Триплекс» було заявлено до митного оформлення Товар 30.11.2020, 01.12.2020, 02.12.2020, 08.12.2020, 10.12.2020, 14.12.2020, 17.12.2020.
Тобто на дату митного оформлення строк оплати товару не сплив, а тому були відсутні підстави вимагати платіжні документи у декларанта.
Щодо посилання відповідача на відсутність у рахунках печаток та штампів митних органів країни відправлення, суд зазначає, що такий документ не є підтвердженням оплати товару, а також не відноситься до переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів.
Щодо доводів митниці про те, що додатковими угодами до контракту від 01.07.2020 №0048 обумовлено зокрема ціни, умови поставки та платежу. Натомість подані до митного оформлення рахунки містять посилання лише на реквізити контракту від 01.07.2020 №0048; у наданій комерційній пропозиції зазначено строк дії, натомість інвойс та додаткові угоди до контракту датовано іншими датами, суд вказує на наступне.
Надаючи оцінку таким доводам митного органу, суд виходить з того, що саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Так, Верховний суд у постанові від 23.07.2019 року по справі № 1140/3242/18 вказав на те, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
Отже, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Сумніви митного органу у достовірності відомостей про митну вартість товарів, які виникли у зв`язку з тим, що надані документи, на думку контролюючого органу не підтверджували вартості, так як не містили всіх відомостей щодо складових вартості імпортованого товару, суд відхиляє, оскільки такі доводи спростовуються наявними в матеріалах справи первинними документами, які були надані відповідачу під час проведення митних процедур.
Також, посилання митного органу, що надані копії митних декларацій країни відправлення не містить умов поставки не заслуговують на увагу, оскільки визначаючи зазначений недолік, відповідач не наводить посилань на розбіжності у числових значеннях складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягала сплаті за ці товари. При цьому, умови поставки визначені у контракті від 01.07.2020 №0048.
Відповідно до Інкотермс-2010 CIР ("фрахт/перевезення та страхування оплачено до (назва місця призначення)" означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які додаткові витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки у вищезазначений спосіб. За умовами терміна CIP на продавця покладається також обов`язок забезпечення страхування на користь покупця проти ризику втрати чи пошкодження товару під час перевезення.
Отже, поставка товару на умовах CIР зобов`язує продавця оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення, забезпечити страхування на користь покупця та забезпечення здійснення митного оформлення товару при експорті.
З урахуванням вказаного поставка товару на умовах CIР передбачає, що у фактурну вартість товару вже включені витрати, які впливають на митну вартість товару (в тому числі перевезення), тому для цілей визначення митної вартості товару ця вартість не потребує коригування.
Зважаючи на викладене, є необґрунтованими доводи відповідача стосовно неможливості перевірки митної вартості товару за відсутності відомостей про вартість страхування.
Відтак, суд визнає необґрунтованими доводи відповідача про не підтвердження числового значення митної вартості, визначеної за основним методом визначення митної вартості, що відповідно до приписів Митного кодексу України є підставою для корегування заявленої декларантом митної вартості.
Суд зазначає, що за результатами опрацювання наданих позивачем документів митний орган повинен був застосувати метод визначення митної вартості за ціною угоди (контракту) щодо товару, який імпортується, оскільки позивачем при декларуванні митної вартості зазначені усі складові числового значення митної вартості, а відповідачем не доведено, що позивачем неправильно здійснено розрахунок, а також, що до декларації внесено недостовірні або неточні відомості, що надані митному органу документи містять не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості.
Приймаючи до уваги, що відсутність у позивача витребуваних відповідачем додаткових документів ніяким чином не впливає на правильність визначення позивачем (декларантом) митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами. А наявність однієї лише вказівки відповідача на перелічені ним розбіжності та недоліки у поданих позивачем документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, не може бути достатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості. У зв`язку з цим неподання позивачем (декларантом) запитуваних (витребуваних) відповідачем додаткових документів з об`єктивних причин, зокрема з причин їх невизначеності та відсутності, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не може бути достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування відповідачем іншого методу визначення митної вартості, а також не може бути підставою для прийняття оскаржуваних рішень та здійснення коригування митної вартості.
Таким чином, оскаржувані рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA110230.2020.000288/2 від 30.11.2020, № UA110230.2020.000294/2 від 01.12.2020, № UA110230.2020.000296/2 від 02.12.2020, № UA110230.2020.000303/2 від 08.12.2020, № UA110230.2020.000311/2 від 10.12.2020, № UA110230.2020.000315/2 від 14.12.2020, № UA110230.2020.000317/2 від 14.12.2020, № UA110230.2020.000323/2 від 17.12.2020 є протиправними та підлягають скасуванню.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ТОВ фірма «Триплекс» підлягають задоволенню у повному обсязі.
Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовної заяви.
Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 250 КАС України,-
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Триплекс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості - задовольнити повністю.
Визнати протиправними та скасувати:
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст рішення суду складений 14.09.2021 року.

Суддя А. Ю. Рищенко