Справа № 480/6936/20
Суддя: Рєзнікова С.С.
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 р.Справа № 480/6936/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Рєзнікової С.С.,

Суддів: Бегунца А.О. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Кубанової А.М.,

представника відповідача: Кашиної С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 22.03.2021, головуючий суддя І інстанції: Шевченко І.Г., вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 29.03.21 по справі № 480/6936/20

за позовом ОСОБА_1

до Сумської митниці ДФС , Слобожанської митниці Держмитслужби, Північної митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середньої заробітної плати та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

13.10.2020 позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Сумського окружного адміністративного суду, з адміністративним позовом до Сумської митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби, в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Сумської митниці ДФС від 21.02.2020 №71-о про звільнення ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді старшого державного інспектора відділу митного оформлення "Пасажирський" митного поста "Залізничний" Сумської митниці ДФС;

- стягнути з Сумської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 середню заробітну плату за час вимушеного прогулу;

- стягнути з Сумської митниці ДФС на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в сумі 50 000 грн.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 22.03.2021 клопотання представника Північної митниці Держмитслужби про залишення позовної заяви без розгляду задоволено.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби, Північної митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середньої заробітної плати та моральної шкоди залишено без розгляду.

Не погодившись з ухвалою першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу, згідно з якою апелянт просить суд скасувати оскаржувану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на невідповідність висновків суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідачами, Слобожанською митницею Держмитслужби та Північною митницею Держмитслужби, подано відзиви на апеляційну скаргу, в яких вони просять суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції 23.09.2021 позивач та представники сторін підтримали свої правові позиції по справі.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги ухвалу суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Положеннями ст. 122 КАС України визначено строк звернення до адміністративного суду, відповідно до яких позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Постановляючи оскаржувану ухвалу суду першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущено строк звернення до суду з вказаним позовом, а наведені позивачем обставини не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Предметом позову по даній справі є наказ Сумської митниці ДФС від 21.02.2020 №71-о про звільнення ОСОБА_1 , поновлення позивача на посаді та стягнення з Сумської митниці ДФС середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Судовим розглядом встановлено, що позивач з наказом про звільнення ознайомлений 21.02.2020, а трудову книжку та справи передав 24.02.2020.

З позовом до суду позивач звернувся 13.10.2020, тобто з пропуском строку звернення до суду, встановленого ч.5 ст.122 КАС України, на підставі чого в адміністративному позові просив суд поновити строк звернення до суду.

Так, як свідчать матеріали справи, при зверненні до суду позивачем надано копії довідок амбулаторії, в якій останній отримував медичну допомогу.

Крім того, позивачем зазначено, що до сукупності факторів, які є поважними причинами пропуску позивачем строку звернення до суду за захистом своїх порушених прав необхідно віднести і запровадження Урядом карантинних обмежень через спалах СОVІD-2019.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 16.10.2020, зокрема, визнано поважними причини пропуску позивачем строку на звернення з даним позовом до суду та поновлено позивачу даний строк. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі № 480/6936/20, призначено підготовче засідання на 04.11.2020 о 11:00 год.

Протокольною ухвалою Сумського окружного адміністративного суд від 25.11.2020 до участі у розгляді справи залучено співвідповідачем Північну митницю Держмитслужби.

Ухвалою Сумського окружного адміністративного суд від 25.11.2020 у задоволенні заяви представника Слобожанської митниці Держмитслужби про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 480/6936/20 за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середньої заробітної плати та моральної шкоди відмовлено.

Тобто, зміст постановлених судом першої інстанції ухвал про відкриття провадження по справі від 16.10.2020 та про відмову в задоволенні заяви представника Слобожанської митниці Держмитслужби про залишення позовної заяви без розгляду від 25.11.2020 свідчить, що судом досліджувалось питання строку звернення позивачем до суду з вказаним позовом, та як наслідок, визнано поважними причини пропуску строку звернення з тим же обсягом доказів поважності пропуску строку звернення до суду, який був при вирішенні питання можливості відкриття провадження по справі, а також вказаним доказам вже була надана оцінка.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Положеннями статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини зазначено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, у справі Bellet v. France, Європейський Суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Іліан проти Туреччини правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини у справі.

У рішеннях по справі Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії від 13.01.2000 та по справі Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії від 28.10.1998, Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі Делькур проти Бельгії Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві, у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення ст. 6 Конвенції не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Колегія суддів зазначає, що застосування процесуального обмеження, тобто залишення без розгляду позовної заяви з причини пропуску строку звернення до суду із даним позовом, за своєю суттю буде свідченням необґрунтованого позбавлення заінтересованої особи права на оскарження бездіяльності суб`єктів владних повноважень, тобто права на справедливий суд.

Наведене також узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 27.03.2018 року по справі № 804/243/16, відповідно до якого, вияв надмірного формалізму під час застосування норм права міг би розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Оскільки судом першої інстанції зазначені вище обставини під час постановлення ухвали суду залишені поза увагою та цим обставинам не надана належна правова оцінка, а також, з урахуванням того, що судом першої інстанції двічі в ухвалах суду від 16.10.2020 та від 25.11.2020 досліджувалось питання строку звернення позивачем до суду з вказаним позовом, та як наслідок, визнано поважними причини пропуску строку звернення, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги, скасування ухвали Сумського окружного адміністративного суду від 22.03.2021 та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Відповідно до п. 1, п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України, підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права чи порушенням норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 22.03.2021 по справі №480/6936/20 скасувати, справу за позовом ОСОБА_1 до Сумської митниці ДФС, Слобожанської митниці Держмитслужби, Північної митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середньої заробітної плати та моральної шкоди направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя С.С. Рєзнікова
Судді А.О. Бегунц Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 27.09.2021 року