Справа № 160/16084/21
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 вересня 2021 року Справа № 160/16084/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Віхрова В.С., перевіривши матеріали позовної заяви Комунального підприємства «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» Криворізької міської ради (вул. Героїв АТО, 30, м. Кривий Ріг, 50001) до Північного офісу Державної аудиторської служби України (вул. Січових Стрільців, 18, м. Київ, 04053), третя особа: ТОВ «Інформаційне агентство «Кривбас ОН-ЛАЙН» (бульвар Європейський, б. 3, кв. 91, м. Кривий Ріг, ) про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

09.09.2021 р. до суду надійшла позовна заява Комунального підприємства «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» Криворізької міської ради до Північного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа: ТОВ «Інформаційне агентство «Кривбас ОН-ЛАЙН» в якій позивач просить визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби від 10 серпня 2021 про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-01-16-001027-с Комунального підприємства «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» Криворізької міської ради стосовно закупівлі: ДК 021:2015 Код 79340000-9 Рекламні та маркетингові послуги (Послуги з організації та супроводу висвітлення питань з соціально-економічного розвитку м. Кривого Рогу та іншої діяльності органів місцевого самоврядування через засоби масової інформації в мережі інтернет та друкованих періодичних виданнях).

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/16084/21 передана до розгляду судді Віхровій В.С. 09.09.2021 року.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13.09.2021 року позовну заяву Комунального підприємства «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» Криворізької міської ради залишено без руху та надано час для усунення недоліків позовної заяви.

21.09.2021 року до суду надійшла заява позивача про поновлення строку звернення до суду на виконання вимог ухвали від 13.09.2021 року.

Розглядаючи дану заяву суд виходить з наступного.

В обґрунтування заяви позивач зазначає, що про існування оскаржуваного висновку йому стало відомо в результаті аналізу довідки Державної аудиторської служби від 26.08.2021 р. № 040406-20/27-3, яка була отримана директором КП «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» 26.08.2021 р., про що міститься мій особистий підпис про вручення даного документу. Крім цього, дата вручення довідки Державної аудиторської служби від 26.08.2021 р. № 040406-20/27-3, саме 26.08.2021 року підтверджується записом у відповідному журналі реєстрації. Вважаємо дату отримання належно підтверджену.

Також позивач зазначає, що згідно з Розпорядженням Кабінету Міністрів України, що регулює перенесення робочих та вихідних днів, з 28 серпня 2021 вихідний день рекомендовано перенести на 23 серпня (тобто понеділок). Тому на більшості підприємств України 23 серпня - вихідний день. Однак, у Комунальному підприємстві «Інститут розвитку міста Кривого Рогу», 23.08.2021 року був офіційним робочим днем.

Згідно наказу Комунального підприємства «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» № 116 від 13.08.2021 року, вирішено вихідний день з 23.08.2021 року перенести на 28.08.2021 року. Тому в Комунальному підприємстві «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» 28.08.2021 року офіційно був вихідним днем, який виключається з розрахунку робочого дня для оскарження спірного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Враховуючи той факт, що перебіг процесуального строку для оскарження висновку починається з наступного робочого дня, а саме з 27.08.2021 року, без врахування 28.08.2021 року та з огляду на приписи ст. 120 Кодексу адміністративного судочинства України, строк звернення до суду, на переконання позивача, спливає 09.09.2021 року.

За правилами частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом 10-ти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У силу вимог частини 2 вказаної статті якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Тобто, дотримання строків на подання позовної заяви є однією з умов дисциплінування учасників судового процесу.

У випадку ж пропуску строку, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Досліджуючи матеріали справи суд встановив, що позивач не відносився байдужо до своїх прав, він активними своїми діями намагається захистити своє право, надає пояснення щодо порушення свого права.

Європейським судом з прав людини у справі «Мушта проти України» зазначено, що не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

При цьому, суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа «Станьо проти Бельгії»).

Отже, суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі здійснення справедливого правосуддя.

Так, встановлення строків звернення до суду має на меті дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій, натомість дана мета не може перешкоджати основній меті здійснення справедливого судочинства.

Тому не можна застосовувати формальні підходи для вирішення питання щодо пропуску строку звернення до суду, в порівнянні з метою здійснення справедливого судочинства.

Суд вважає за необхідне зазначити, що питання доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.6 КАС України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Іліан проти Туреччини» Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді.

На переконання суду в питаннях оцінки поважності причин пропуску строку звернення до суду, необхідно уникати вияву надмірного формалізму, що може розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Позивач зазначає, що про існування оскаржуваного висновку йому стало відомо лише 26.08.2021 року, свої слова підтверджує наданими доказами.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи; ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Зважаючи на викладене суд дійшов висновку про обґрунтованість заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та вважає її такою, що підлягає задоволенню.

Розглянувши надані до суду документи, суд встановив, що недоліки позовної заяви усунуті в повному обсязі.

Відповідно до частини 3 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Підставою для звернення позивача до суду з позовною заявою стало, на його думку, винесення відповідачем протиправного висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-01-16-001027-с.

Спір належить до юрисдикції адміністративного суду, має розглядатись в порядку адміністративного судочинства та підсудний Дніпропетровському окружному адміністративному суду.

Перешкоди для відкриття провадження в адміністративній справі відсутні, підстав для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі немає.

На підставі вищезазначеного, суд дійшов висновку, що розгляд даної справи належить здійснювати в порядку загального позовного провадження та з метою виконання вимог, передбачених статті 173 КАС України, розпочати підготовче провадження та призначити підготовче судове засідання.

Питання про відкриття провадження в адміністративній справі суддя вирішує протягом п`яти днів з дня надходження до адміністративного суду позовної заяви (ч.8 ст. 171 КАС України).

Керуючись статтями 160, 161, 168, 171, 173, 174, 175, 241, 243, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом Комунального підприємства «Інститут розвитку міста Кривого Рогу» Криворізької міської ради до Північного офісу Державної аудиторської служби України, третя особа: ТОВ «Інформаційне агентство «Кривбас ОН-ЛАЙН» про визнання протиправним та скасування висновку.

Справа буде розглядатися одноособово суддею Віхровою В.С. за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче судове засідання на 19.10.2021 року о 10 год. 30 хв. у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань № 8.

Встановити відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 162 КАС України. Копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду, з документом, що підтверджує його надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив до суду, з направленням її копії іншим учасникам справи, а також доказів його направлення (надіслання) вручення.

Встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення до суду, з направленням її копії іншим учасникам справи, а також доказів його направлення (надіслання) вручення.

Попередити учасників справи про зобов`язання вчасно повідомити суд у разі неможливості прибути до суду про причини та їх поважність відповідно до статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали, повістки про виклик до суду надіслати особам, які беруть участь у справі, відповідачу ухвала надсилається разом із копією позовної заяви з додатками.

Інформацію щодо адміністративної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: https://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає, за винятком оскарження відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Ухвала про відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова