Справа № 320/11561/21
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2021-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 вересня 2021 року м. Київ № 320/11561/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Центру нарахування та здійснення соціальних виплат при Департаменті соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації та Кагарлицького відділу Управління соціального захисту населення Обухівської районної державної адміністрації про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Центру нарахування та здійснення соціальних виплат при Департаменті соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації та Кагарлицького відділу Управління соціального захисту населення Обухівської районної державної адміністрації та просить суд:

визнати протиправною бездіяльність Центру нарахування та здійснення соціальних виплат при Департаменті соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації щодо нарахування та виплати ОСОБА_1 щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 і 2021 роки у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком;

зобов"язати Центр нарахування та здійснення соціальних виплат при Департаменті соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації нарахувати та виплатити ОСОБА_1 недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2020 і 2021 роки у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги за кожен рік.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 171 КАС України закріплено обов`язок суду з`ясувати чи подано позовну заяву у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Так, у прохальній частині позову позивачем зокрема заявлені вимоги до відповідача в частині визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо відмови позивачу в перерахунку щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік, та власне зобов`язання відповідача здійснити такі нарахування у визначений позивачем спосіб згідно вимог законодавства.

Суд зазначає, що предметом позову в категорії справ стосовно соціального захисту населення є дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, пов`язані з соціальними виплатами, які можуть бути регулярними, періодичними, одноразовими, обмеженими в часі платежами, а тому строк на соціальний захист та строки звернення до суду залежать також від виду відповідного платежу як форми соціального захисту з боку держави.

Відлік строків для звернення з метою реалізації права на соціальний захист розпочинається з моменту отримання відповідним суб`єктом владних повноважень заяви особи, до якого додано пакет необхідних документів. У свою чергу, відлік строків для звернення до суду (у випадку незгоди особи з відповідним рішенням, дією чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень за результатами розгляду зазначеної заяви) розпочинається з моменту, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про таке порушення своїх прав, якщо інше прямо не передбачено законом.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач звернувся до суду із адміністративним позовом 21.09.2021.

В свою чергу, за змістом позову позивачем оспорюються дії відповідача щодо не перерахунку та невиплати йому грошової допомоги до 5 травня, у тому числі за 2020 рік у розмірі 5 мінімальних пенсій за віком, відповідно до ст. 12 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" в редакції Закону України "Про внесення змін до Закону України № 367-XIV від 25.12.1998 "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Суд зауважує, що спірна виплата є регулярною та виплачується один раз на рік, тому про порушення своїх прав позивач міг дізнатись у квітні 2020 року при отриманні щорічної допомоги до 5 травня.

Аналогічна правова позиція у постанові Верховного Суду від 18.11.2020 у справі № 380/5202/20.

Водночас, згідно ст. 17-1 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту", не отримавши вказану разову грошову допомогу до 5 травня, позивач мав право звернутись та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

У позові зазначено, що виплата позивачу разової грошової допомоги за 2020 рік була здійснена у розмірі 3 640,00 грн, в той час як мала становити 13 104,00 грн.

Таким чином, з дати отримання у 2020 році відповідні виплати у розмірі, що за твердженнями позивача був меншим, аніж законодавчо встановлений, позивач вважаючи такі дії відповідача протиправними міг звернутись до нього з метою з`ясування обставин справи або ж до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Втім, до відповідача позивач звернувся лише 12.04.2021.

Отримавши від відповідача згідно листа від 13.04.2021 № 02-12/123 фактичну відмову у здійсненні перерахунку та виплат разової грошової допомоги до 5 травня, зокрема за 2020 рік у заявленому позивачем розмірі, вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом в вересні 2021 року, а відтак пропустив строк звернення до суду, не навівши при цьому поважних та об`єктивних причин його пропуску.

Суд звертає увагу, що отримання позивачем листа відповідача від 13.04.2021 № 02-12/123 у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду в даному випадку, оскільки такі дії позивач почав вчиняти більше ніж через рік після отримання у квітні 2020 року щорічної допомоги до 5 травня.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних гарантій Касаційного адміністративного суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19, яка є обов`язковою для суду першої інстанції.

Зокрема Верховний Суд у зазначеній постанові серед іншого вказав, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

В контексті вимог ч. 2 ст. 122 КАС України під поняттям "дізнався" необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття "повинен був дізнатися" необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 № 340/1019/19).

У зв`язку з цим, отримання позивачем відповіді від відповідача на його звернення не є відліком обчислення строку для звернення до суду, передбаченим Кодексом адміністративного судочинства України.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Також реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача.

У ст. 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи.

Отже, позивачеві слід надати заяву про поновлення строку звернення до суду та докази на підтвердження існування обставин, що об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві з`ясувати стан справ починаючи з квітня 2020 року при отриманні разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік у розмірі меншому, аніж законодавчо встановлений, та звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені КАС України.

Наведені вище обставини та зокрема відсутність обґрунтованої заяви позивача про поновлення пропущеного строку на звернення до суду - у сукупності вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування прав, свобод, інтересів позивача.

Крім того, ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Однак, з позовної заяви вбачається, що позивачем оскаржуються дії Центру по нарахування та здійсненню соціальних виплат Департаменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації щодо нарахування та виплати йому щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 і 2021 роки у меншому розмірі, при цього не надає жодних доказів на підтвердження цього та не розкриває змісту протиправних дій відповідача щодо нього.

При цьому суд зазначає, що відповідно до положень ст. 17-1 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" щорічну виплату разової грошової допомоги до 5 травня в розмірах, передбачених ст. 12-16 цього Закону, здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення, через відділення зв`язку або через установи банків (шляхом перерахування на особовий рахунок отримувача) пенсіонерам - за місцем отримання пенсії, а особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання.

Відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 08.04.2021 за № 325 "Деякі питання виплати у 2021 році разової грошової допомоги, передбаченої Законами України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і "Про жертви нацистських переслідувань" (далі - Постанова № 325) установлено, що у 2021 році виплату до 5 травня разової грошової допомоги, передбаченої Законами України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" і "Про жертви нацистських переслідувань" (далі - грошова допомога), проводить Міністерство соціальної політики шляхом розподілу та перерахування регіональним органам соціального захисту населення, які розподіляють їх між місцевими органами соціального захисту населення, центрами по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, що перераховують кошти за місцем отримання пенсії або щомісячного довічного грошового утримання через відділення організації, що здійснює виплату і доставку пенсій та грошової допомоги за місцем фактичного проживання, або на поточні рахунки уповноваженого банку (особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання).

Регіональні органи соціального захисту населення, центри по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат перераховують кошти через відділення зв`язку або установи банків на особові рахунки громадян за місцем отримання пенсії (особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання).

Згідно з вимогами Положення про Міністерство соціальної політики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 423 від 17.06.2015, одним з основних завдань Мінсоцполітики є організація виплати до 5 травня разової грошової допомоги ветеранам війни, особам, на яких поширюється дія Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Водночас, до повноважень Департаменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, згідно Положення про Департамент соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, затвердженого розпорядженням голови Київської обласної державної адміністрації від 30.08.2018 № 481, зокрема, у сфері соціальної підтримки населення, забезпечення державних соціальних гарантій окремим категоріям громадян, відносяться: контроль за правильністю і своєчасністю призначення та виплати управліннями соціального захисту населення районних державних адміністрації та виконавчих органів місцевого самоврядування компенсацій та інших соціальних виплат, виконанням інших заходів щодо соціального захисту населення відповідно до законодавства України; організація виплати разової грошової допомоги до 5 травня відповідно до Законів України „Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" та „Про жертви нацистських переслідувань", а також виплати винагороди жінкам, яким присвоєно почесне звання України „Мати-героїня".

Тобто, Міністерство соціальної політики перераховує кошти регіональним органам соціального захисту населення, які розподіляють їх між районними органами соціального захисту населення, котрі і здійснюють безпосередню виплату одноразової допомоги до 5 травня, та саме вони є відповідальними органами, які зобов`язані завершити процедуру проведення розрахунків шляхом нарахування і виплати одноразової грошової допомоги.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 29.09.2020 у зразковій справі №440/2722/20.

Отже, позивачем у позовній заяві не визначено, на обліку якого саме органу соціального захисту населення він перебуває як учасник бойових дій та який саме орган здійснював нарахування та виплату йому грошової допомоги до 5 травня у 2021 році.

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України у цьому Кодексі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

При цьому, суб`єктом владних повноважень є орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст.4 КАС України).

Відповідно до ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установа Частиною 2 ст. 43 КАС України передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам) (ч. 3 ст. 43 КАС України).

Відповідно до ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Отже, суб`єктний склад учасників справи має бути чітко визначений позивачем з метою визначення того суб`єкта, до якого адресовані позовні вимоги.

Позивач зазначає відповідачем Кагарлицький відділ Управління соціального захисту населення Обухівської районної державної адміністрації, однак зазначений орган не може бути відповідачем у даній справі, оскільки є лише структурним підрозділом Управління соціального захисту населення Обухівської районної державної адміністрації (03193695).

Відтак позивачем не вірно визначено склад учаників справи.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України визначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вказані недоліки можуть бути усунуті шляхом подачі до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження існування обставин, що об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві з`ясувати стан справ починаючи з квітня 2020 року при отриманні раніше виплаченої разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік у розмірі меншому, аніж законодавчо встановлений, та звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені КАС України, з урахуванням висновків суду наведених в даній ухвалі, або уточненої позовної заяви із прохальною частиною приведеною у відповідність до вимог ст. 122 КАС України, а також уточнення позовних вимог, з огляду на те, що відповідальними органами, які зобов`язані завершити процедуру проведення розрахунків шляхом нарахування і виплати одноразової грошової допомоги є органи соціального захисту населення або надання доказів перебування на обліку Департаменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, та вчинення ним конкретних дій щодо нарахування та виплати позивачеві щорічної разової грошової допомоги до 5 травня у 2020 і 2021 роках у меншому розмірі і уточнити склад учасників справи з урахуванням висновків суду наведених в даній ухвалі.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат при Департаменті соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації про зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали шляхом подачі до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів на підтвердження існування обставин, що об`єктивно перешкоджали особисто позивачеві з`ясувати стан справ починаючи з квітня 2020 року при отриманні раніше виплаченої разової грошової допомоги до 5 травня за 2020 рік у розмірі меншому, аніж законодавчо встановлений, та звернутись до суду з адміністративним позовом у строки, визначені КАС України, з урахуванням висновків суду наведених в даній ухвалі, або уточненої позовної заяви із прохальною частиною приведеною у відповідність до вимог ст. 122 КАС України, а також уточнення позовних вимог, з огляду на те, що відповідальними органами, які зобов`язані завершити процедуру проведення розрахунків шляхом нарахування і виплати одноразової грошової допомоги є органи соціального захисту населення або надання доказів перебування на обліку Департаменту соціального захисту населення Київської обласної державної адміністрації, та вчинення ним конкретних дій щодо нарахування та виплати позивачеві щорічної разової грошової допомоги до 5 травня у 2020 і 2021 роках у меншому розмірі і уточнити склад учасників справи з урахуванням висновків суду, наведених в даній ухвалі.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Головенко О.Д.