Справа № 520/14122/21
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2021-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2021 р. справа № 520/14122/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горшкової О.О., розглянувши у порядку спрощеного провадження клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження по адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати дії відповідача контролюючого органу Головного управління ДПС у Харківській області протиправними в частині відмови в реєстрації Податкової декларації про майновий стан і доходи за звітний (податковий) період і доповнення до Податкової декларації відповідно до пункту 46.4 статті 46 розділу II Податкового кодексу України за датою 22.06.2021 від платника податків ОСОБА_1 та в частині відмови від внесення інформації до інформаційних баз даних контролюючого органу;

- визнати бездіяльність відповідача контролюючого органу Головного управління ДПС у Харківській області протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, а саме:

1) зареєструвати податкову декларацію про майновий стан і доходи за звітний (податковий) період з доповненнями до Податкової декларації відповідно до пункту 46.4 статті 46 розділу II Податкового кодексу України за датою 22.06.2021 від платника податків ОСОБА_1 ;

2) внести до інформаційних баз даних контролюючого органу інформацію про реєстрацію Податкової декларації про майновий стан і доходи за звітний (податковий) період з доповненнями до неї ваповідно до п.46.4 ст.46 роз.ІІ ПК України за датою 22.06.2021 від платника податків ОСОБА_1 ;

3) внести до інформаційних баз даних контролюючого органу у т.ч. до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків відомості про доходи на підставі Податкової декларації про майновий стан і доходи за звітний (податковий) період з доповненнями до неї відповідно до п.46.4 ст.46 роз.ІІ ПК України за датою 22.06.2021 та податкового розрахунку (форми 1-ДФ, 4-ДФ) від платника податків ОСОБА_1 , а також іншої інформації як доповнення до податкової декларації;

- визнати бездіяльність відповідача контролюючого органу Головного управління ДПС у Харківській області протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, а саме: видати Довідку про подану декларацію про майновий стан і доходи (податкову декларацію), за формою (встановленою наказом Міністерства фінансів України 13 червня 2017 року №568), з метою підтвердження дій контролюючого органу про внесення інформації що міститься в Податковій декларації про майновий стан і доходи за звітний (податковий) період з Доповненнями (відповідно до п.46.4 ст.46 розділу II ПК України), яка була отримана контролюючим органом засобами поштового зв`язку 24.062021 року від платника податку - ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду провадження по даній справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Через канцелярію суду 09.09.2021 від позивача надійшло клопотання, в якому останній просив суд розглядати справу в судовому засіданні з повідомленням та викликом сторін.

У період з 20.08.2021 по 03.09.2021 суддя Горшкова О.О. перебувала у відпустці, з 04.09.2021 по 24.09.2021 - на лікарняному, відтак розгляд вказаного клопотання здійснюється в перший робочий день.

Дослідивши доводи клопотання позивача, з урахуванням норм матеріального права, якими регулюються спірні правовідносини та норми процесуального права, суд приходить до висновку про наступне.

Згідно ч.1, ч.2 ст.12 КАС України, адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Так, за приписами ч.6 ст.12 КАС України, для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо:

1) прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище;

2) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію;

3) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;

4) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців;

5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію;

6) оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

7) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження;

8) типові справи;

9) оскарження нормативно-правових актів, які відтворюють зміст або прийняті на виконання нормативно-правового акта, визнаного судом протиправним і нечинним повністю або в окремій його частині;

10) інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження;

11) перебування іноземців або осіб без громадянства на території України.

Відповідно до ч.2 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Приписами ч.3 ст.257 КАС України передбачено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - це адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Положеннями статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно п.2 ч. 6 ст. 262 КАС України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи з повідомленням сторін якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного всебічного встановлення обставин справи.

Частиною 7 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

Згідно із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року однією з істотних гарантій справедливого судового розгляду є публічний судовий розгляд.

При цьому, суд враховує практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції, яка свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Axen v. Germany» («Аксен проти Німеччини»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Varela Assalino v.Portugal» («Варела Ассаліно проти Португалії»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Позивач не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Відповідно до частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Враховуючи практику ЄСПЛ як джерело права, характер спірних правовідносин і предмет доказування у цій справі, а також те, що позивачем не обґрунтовано необхідність розгляду справи з викликом сторін, суд вважає, що підстави для задоволення вказаного клопотання відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 241, 243, 248, 256, 260, 294, 370 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання позивача про розгляд справи №520/14122/21 зв судовому засіданні з повідомленням та викликом сторін - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О. Горшкова