Справа № 357/10883/21
Суддя: Цукуров В. П.
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження 2-а/357/220/21
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20.09.2021 cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цукуров В. П. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ТОР БПП в м.Біла Церква УПП в Київській області ДПП про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

15.09.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ТОР БПП в м.Біла Церква УПП в Київській області ДПП про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення .

Дослідивши матеріали позовної заяви на предмет дотримання законодавства України під час звернення до суду, суд приходить до висновків проте, що вона не відповідає вимогам КАС України з наступних підстав.

Відповідно до п.2 - п.11 ч.5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акту до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте позивачем не зазначено свої: РНОКПП, поштовий індекс та номер засобу зв`язку, адресу електронної пошти.

Також позивачем не зазначено наступні дані відповідача: повне найменування, ЄДРПОУ, офіційну електронну адресу, номер засобу зв`язку. При цьому суд роз`яснює позивачу, що відповідні відомості він може отримати із офіційного веб-сайту відповідача та із Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Крім того, відповідно до ч.6 ст.160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Втім, у позовній заяві вказано лише поштову адресу представника позивача у вигляді абонентської скриньки, ПІБ представника, номер його телефону, але не зазначено: місце проживання чи перебування представника, поштовий індекс, РНОКПП, адресу електронної пошти.

Крім того, суд роз`яснює позивачу, що відповідно до правових позицій Верховного Суду, відповідачем у справі про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності має бути посадова особа, що ухвалила оскаржуване рішення та орган Національної поліції України, на який законом покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, а саме - Департамент патрульної поліції Національної поліції України.

Таким чином, позивачу необхідно вказати відомості, встановлені п.2 ч.5 ст.160 КАС України щодо належних відповідачів, оскільки обов`язок надання таких відомостей покладається законом на позивача.

Також суд роз`яснює позивачу, що при залученні до участі у справі співвідповідачів (відповідної посадової особи, що ухвалила оскаржуване рішення та органу юридичної особи) згідно з приписами ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи.

Як на підставу звільнення від сплати судового збору позивач посилається на ч.4 ст.288 КУпАП, якою передбачено, що особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Втім, така позиція не відповідає правовому висновку Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 року у справі №543/775/17.

Так, Верховний Суд зазначив, що 11.11.2011 року набрав чинності Закон України «Про судовий збір» №3674-VI. Таким чином, на час виникнення спірних правовідносин, за подання заяв, скарг до суду, в тому числі у випадку оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів державного управління, сплачується інший платіж судовий збір, самостійні правові засади справляння якого, платники, об`єкти та розміри його ставок, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення визначено вказаним Законом.

Прийняття Закону №3674-VI не обмежує можливість дії чи прийняття у майбутньому законодавчих актів, які визначають пільги щодо сплати судового збору, отже, питання справляння судового збору, крім Закону №3674- VI, може регулюватися іншим законодавством (наприклад, ч.2 ст.239-1КАС України в редакції Закону України від 12.02.2015 року №192- VIІІ «Про забезпечення права на справедливий суд», згідно з якою за подання і розгляд заяви з підстави неоднакового застосування судом касаційної інстанції одних і тих самих норм процесуального права при оскарженні судового рішення, яке перешкоджає подальшому провадженню у справі або яке прийнято з порушенням правил підсудності справ або встановленої законом юрисдикції адміністративних судів, судовий збір не сплачується, тоді як у Законі №3674- VI такої підстави для звільнення від сплати судового збору немає).

Визначальним у такому випадку є наявність норм, припису про те, що у разі звернення до суду особа не обтяжується обов`язком сплачувати платіж, який належить сплачувати на загальних підставах при поданні до суду заяви чи скарги.

Відповідно до положень статей 3, 5 Закону №3674-VI серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Також Законом України від 19.09.2013 року №590-VIІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» внесені зміни до положень КУпАП щодо сплати судового збору. Так ст.40-1 КУпАП визначено, що судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення, а розмір та порядок сплати судового збору встановлюється законом. Згідно з приписами ч.7 ст.283 КУпАП постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи щодо якої її винесено, судового збору.

Інших видів платежів (зокрема, у вигляді державного мита) у випадку звернення особи до суду Закон №№3674- VI не передбачає.

Таким чином, Велика Палата Верховного Суду відступила від правового висновку Верховного Суду України від 13.12.2016 року у справі №21-1410а16. Судовий збір за подання позовної заяви складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на дату подачі даного позову дорівнює 454,00 грн.

Також всупереч вищенаведеним приписам процесуального закону (п.7, п.8 ч.5 ст.160 КАС України) позивач не зазначає доказів, що підтверджують вказані ним обставини, не зазначає перелік доказів, що додаються до заяви, не зазначає відомості щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів.

Крім того, всупереч положенням ч.7 ст.161 КАС України позивач не надає суду ані оригінал, ані завірену копію постанови, яку він просить скасувати, що унеможливлює розгляд справи по суті.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.169 КАС України).

Враховуючи виявлені недоліки та наведені вимоги закону, подану ОСОБА_1 позовну заяву слід залишити без руху з наданням строку для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 160, 161, 169 КАС України, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОР БПП в м.Біла Церква УПП в Київській області ДПП про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення виявлених недоліків, який не повинен перевищувати 10 (десяти) днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

СуддяВ. П. Цукуров