Справа № 400/1104/20
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2021-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2021 р.м. ОдесаСправа № 400/1104/20
Місце ухвалення рішення суду 1 інстанції:

м. Миколаїв;

Дата складання повного тексту рішення суду 1 інстанції:

17.05.2021 року;

Головуючий в 1 інстанції: Мороз А. О.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

Шляхтицького О.І.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року по справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради про вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду,-

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області звернулось до суду першої інстанції з позовом, в якому просило застосувати до Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради захід реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкту, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позову зазначено, що у період з 17.12.2019 року по 18.12.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області проведено позапланову перевірку території, будівель та приміщень Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради за адресою: Миколаївська обл., Миколаївський р-н, с. Михайлівка, вул. Набержна, 1-А, на предмет дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. За наслідками позапланового заходу встановлено 9 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, які є такими, що створюють передумови надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі. Оскільки подальша експлуатація об`єкту створює загрозу життю та здоров`ю людей, з метою попередження негативних наслідків, позивач вбачає наявність підстав для вжиття до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкти, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення виявлених порушень.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Суд застосував до Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради захід реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єкту, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Проаналізувавши положення ст.ст. 55, 68 Кодексу цивільного захисту України, суд першої інстанції виходив з того, що такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

З огляду на те, що матеріалами перевірки підтверджується, що до усунення встановлених порушень робота загальноосвітньої школи є небезпечною і створює загрозу життю та здоров`ю людей, на момент вирішення цієї справи виявлені порушення не є усунутими у повному обсязі та не перевірені в установленому порядку контролюючим органом, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість адміністративного позову та наявність підстав для його задоволення.

В апеляційній скарзі Михайлівська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки ст.ст. 55, 67, 68 Кодексу цивільного захисту України та ст.ст. 4, 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» і помилково не враховано, що обов`язковою умовою для застосування заходів реагування у сфері техногенної та пожежної безпеки є обґрунтованість висновків контролюючого органу щодо наявності загрози у зв`язку із виявленими порушеннями безпосередньо життю та здоров`ю людей. Апелянт вказує, що ним вжито заходів та усунуто ряд порушень, які є особливо небезпечними та створювали загрозу життю і здоров`ю людей, виготовивши проектно-кошторисну документацію стосовно капітального ремонту системи електропостачання, документацію про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу, уклавши договір стосовно виготовлення проектно-кошторисної документації стосовно технічного переоснащення системи блискавкозахисту, додатково забезпечивши вогнегасники та світлові покажчики і пожежний щит, виготовивши проектно-кошторисну документацію стосовно капітального ремонту системи автоматичної пожежної сигналізації та системи керування евакуюванням людей в частині оповіщення про пожежу. У такий спосіб відповідачем усунуто недоліки в експлуатації об`єкту, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. З огляду на те, що інші порушення не мають влив на безпеку життя людей, не створюють загрози, застосований вид заходу реагування не можна віднести до критерію пропорційності та обґрунтованості, а відтак позовні вимоги мають бути залишені без задоволення.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області посилається на необґрунтованість доводів апелянта, правильність висновків суду першої інстанції та відсутність обставин для скасування судового рішення.

21.09.2021 року від представника відповідача надійшло клопотання про проведення розгляду справи у відкритому судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

З огляду на те, що під час звернення із апеляційною скаргою апелянтом питання про розгляд справи у відкритому судовому засіданні не ставилось, у поданому клопотанні апелянтом не обґрунтовано підстави для розгляду справи у відкритому судовому засіданні, враховуючи достатність доказів для вирішення справи, апеляційний суд доходить висновку про можливість продовжувати розгляд справи у порядку письмового провадження.

Судом першої інстанції з`ясовано та як встановлено під час апеляційного розгляду, у період з 17.12.2019 року по 18.12.2019 року на підставі наказу №612 від 12.12.2019 року та посвідчення №284 від 17.12.2019 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Михайлівською загальноосвітньою школою І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Під час перевірки було перевірено будівлі, споруди, приміщення, територію Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради на предмет додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, за адресою: Миколаївська обл., Миколаївський р-н, с. Михайлівка, вул. Набержна, 1-А.

Перевірка проводилась у присутності директора Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради.

За результатами позапланового контролю ГУ ДСНС України у Миколаївській області складено акт №274 від 18.12.2019 року, яким зафіксовано 13 порушень Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради приписів Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Вказаний акт був вручений керівнику загальноосвітньої школи та підписаний ним без заперечень.

За висновком відповідача, зазначеним заходом контролю виявлені порушення у сфері у сфері техногенної та пожежної безпеки, у тому числі 9 з яких створюють загрозу життю і здоров`ю людей:

1)сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування у будинку людей (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 2.31 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей);

2) допускається експлуатація електропроводки, яка не відповідає вимогам ПУЕ, Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Мінпаливенерго України від 25.07.2006 року №258, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 25.10.2006 року №1143/13017 (у редакції наказу Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 13.02.012 року №91), Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Держнаглядохоронпраці від 09.01.1998 року № 4, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 10.02.1998 року №93/2533 (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 1.1 розділу IV ППБУ);

3) з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснюється не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 1.6 розділу IV ППБУ, відповідно до якого з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів);

4) електророзетки, вимикачі в приміщеннях встановлюються на горючі основи без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 1.17 розділу IV ППБУ, відповідно до якого електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра);

5) не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд" (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 1.21 розділу IV ППБУ);

6) під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття) (порушено ст. 55 КЦЗ, п. 22 розділу II та п. 1.2 розділу V ППБУ, відповідно до яких під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56-2014 "Системи протипожежного захисту");

7) експлуатацію систем протипожежного захисту не проведено відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014, зокрема умови освітлення евакуаційних виходів з будівлі не відповідають вимогам будівельних норм, зокрема над евакуаційними виходами з будівлі не встановлені світлові покажчики "Вихід", які повинні забезпечувати освітлення евакуаційних виходів не менше 60 хвилин у разі відключенні електромережі (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 2.23 розділу III, п. 2.32 розділу III та п. 1.2 розділу V ППБУ, відповідно до яких забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою, світлові покажчики "Вихід" необхідно постійно утримувати справними, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту");

8) під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5-56-2014 "Системи протипожежного захисту" з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття) (порушено ст. 55 КЦЗ, п. 22 розділу II та п. 1.2 розділу V ППБУ, відповідно до яких під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту");

9) територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки не в повній мірі забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку (порушено ст.ст. 20, 55 КЦЗ, п. 3.6 розділу V ППБУ).

З огляду на те, що виявлені порушення є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Приписи ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) передбачають обов`язок власників та керівників суб`єктів господарювання щодо забезпечення пожежної і техногенної безпеки таких суб`єктів господарювання.

Згідно із ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Вказані положення кореспондуються із приписами ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Аналіз наведених норм показав, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливо в тому випадку, якщо суб`єктом господарювання не дотримано вимоги пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, за обов`язкової умови, що таке порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до п.п. 39, 48 п. 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року №1052, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань: організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Приписи вказаної постанови Кабінету Міністрів України кореспондуються із Положенням про Головне управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, затвердженим наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій в редакції від 21.09.2017 року №507.

Разом з цим, приписи ст. 20 Кодексу цивільного захисту України покладають на суб`єктів господарювання певні обов`язки у сфері цивільного захисту, у тому числі, щодо забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; створення і використання матеріальних резервів для запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики; виконання інших завдань і заходів у сфері цивільного захисту, передбачених цим Кодексом та іншими законодавчими актами.

Загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд закріплені в Правилах пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року №1417.

Вищезазначені Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах (п. 2 Правил (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

Центральні органи виконавчої влади з урахуванням специфічних умов та особливостей щодо забезпечення пожежної безпеки об`єктів, віднесених до їх сфери управління, за необхідності видають галузеві правила пожежної безпеки, які не повинні суперечити цим Правилам та знижувати їх вимоги (п. 3 Правил).

Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (п. 4).

Загальні вимоги пожежної безпеки до утримання територій, будинків, приміщень, споруд, евакуаційних шляхів і виходів; до інженерного обладнання та до утримання технічних засобів протипожежного захисту визначені нормативними положеннями Розділів III, IV, V Правил №1417.

Положеннями розділу VI «Основні вимоги до об`єктів різного функціонального призначення» визначені додаткові вимоги пожежної безпеки до закладів та установ організації освіти і науки.

Згідно із п. 1.2 Розділу V Правил №1417 будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Згідно приписів п. 1.1 Розділу IV Правил №1417 експлуатація електроустановок повинна відповідати вимогам Правил улаштування електроустановок (ПУЕ).

Правила улаштування електроустановок затверджені Наказом №476 від 21.07.2017 року Міністерства енергетики та вугільної промисловості України.

Наказом Міністерства освіти та науки України №974 від 15.08.2016 року затверджені Правила пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України, які розроблені відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про освіту» та Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417, і які поширюються на: 1) навчальні заклади всіх типів і форм власності, що належать до сфери управління МОН (дошкільні, загальноосвітні, позашкільні, професійно-технічні, вищі, заклади післядипломної освіти); 2) установи системи освіти України, що належать до сфери управління МОН (бібліотеки, навчально-методичні центри, кабінети тощо).

Зазначеними правилами визначено, що пожежна безпека в таких закладах та установах забезпечується шляхом проведення організаційних і практичних заходів та використання технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки учасників навчально-виховного процесу, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Забезпечення пожежної безпеки в закладах та установах покладається на їх власників або уповноважені ними органи, керівників (ректори, директори, начальники, завідувачі), керівників структурних підрозділів (факультети, кафедри, лабораторії, навчальні кабінети, цехи, склади, бібліотеки, архіви, майстерні тощо) відповідно до законодавства (п.п. 4 та 5 Правил №974).

Згідно із п.п. 1.6, 1.17, 1.21 Розділу IV Правил №1417 з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Відповідно до п.п. 2.23, 2.31, 2.32 Розділу ІІІ Правил №1417 забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою.

Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Світлові покажчики «Вихід» необхідно постійно утримувати справними. У залах для глядачів, виставкових, актових залах та інших подібних приміщеннях вони мають бути увімкнуті на весь час перебування людей (проведення заходу).

Відповідно до п. 1.2 Розділу V Правил №1417 будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Вимоги до системи внутрішнього протипожежного водопроводу передбачені у п. 2.2 Розділу V Правил №1417.

Згідно із п. 3.6 Розділу V Правил №1417 територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку.

Виходячи з правовідносин у цій справі, судом першої інстанції вірно враховано, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним, яке виникає у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, функція контролю (нагляду) здійснення якого покладено на позивача, посадові особи та фахівці якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці (ст. 43 Конституції України).

Відповідно до Конвенції ООН про права дитини, ратифікованої Постановою Верховної Ради України №789-XII від 27.02.1991 року, держави-учасниці визнають, що кожна дитина має невід`ємне право на життя. Держави-учасниці забезпечують у максимально можливій мірі виживання і здоровий розвиток дитини.

Отже, людина, її життя і здоров`я, визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Кожен громадянин повинен бути забезпечений безпечними для його життя і здоров`я умовами праці та навчання.

Заявлений в адміністративному позові захід реагування у сфері державного нагляду має спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки в державному закладі освіти. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та пожежі, та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

При цьому необхідність застосування зазначеного заходу реагування відповідає характеру виявлених ним порушень, а тому він буде співмірним до мети його застосування і таке втручання у права відповідача буде пропорційним.

Усунення порушень у повному обсязі, в свою чергу, свідчитиме про відсутність ризиків загрози життю та здоров`ю людей, та є підставою для відновлення безпечної роботи установи.

Судом першої інстанції вірно враховано, що за результатом заходу у сфері державного нагляду Управлінням виявлено ряд порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю і здоров`ю людей.

Конкретні порушення, допущені суб`єктом господарювання і які створюють загрозу життю і здоров`ю людей, наведені контролюючим органом у позові як підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

На думку колегії суддів, обрання заходу реагування у сфері державного нагляду є виключним повноваженням органу, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, з огляду на характер виявлених порушень, заявлений у позові захід реагування є цілком обґрунтованим.

Слід зазначити, що відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 року №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Згідно із ч. 1 ст. 6 Закону України від 05.04.2007 року №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

В контексті спірних правовідносин та наведених норм, колегія суддів зазначає, що повідомлені відповідачем під час апеляційного провадження обставини стосовно вжиття ним заходів стосовно усунення порушень у сфері техногенної і пожежної безпеки, у тому числі шляхом виготовлення проектно-кошторисної документації стосовно капітального ремонту системи електропостачання, документації про стандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу, укладення договору стосовно виготовлення проектно-кошторисної документації стосовно технічного переоснащення системи блискавкозахисту, додаткового забезпечення вогнегасників та світлових покажчиків і пожежного щита, виготовлення проектно-кошторисної документації стосовно капітального ремонту системи автоматичної пожежної сигналізації та системи керування евакуюванням людей в частині оповіщення про пожежу, свідчать лише про вчинення суб`єктом господарювання дій, направлених на приведення своєї діяльності у відповідність до чинного законодавства у цій сфері, але не спростовують обґрунтованість звернення із цим позовом контролюючого органу та застосовані судом заходи реагування у сфері державного нагляду.

На момент розгляду справи виявлені порушення фактично не є усунутими і докази на підтвердження цього відсутні (у тому числі відповідний акт контролюючого органу, яким зафіксовано експлуатацію об`єкту з дотримання вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, можливість подальшої експлуатації об`єкту).

Всі доводи апелянта фактично зводяться до відсутності фінансування задля можливості реалізації дій, направлених на дотримання вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, що не може бути обґрунтованою обставиною, за якою допускається подальша експлуатація об`єкта.

Враховуючи вищевикладене, оскільки перевіркою встановлені порушення відповідачем вимог законодавства, що можуть створити загрозу життю та здоров`ю людей, ці обставини давали позивачу підстави для звернення із позовом, матеріали, що свідчать про усунення виявлених порушень, суб`єктом господарювання не були представлені як суду так і на перевірку органу у встановленому порядку, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції про наявність підстав для вжиття заходів реагування у сфері державного нагляду.

З огляду на наведене, оскільки висновки суду відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та обставинам справи, а доводи апеляційної скарги цих висновків не спростовують, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до вимог ст. 316 КАС України підлягає залишенню без змін.

Відповідно до приписів ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 139, 308, 311, п. 1 ч. 1 ст. 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Михайлівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Михайлівської сільської ради залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 17 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її прийняття, але може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту постанови.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

О.І. Шляхтицький