Справа № 340/3730/20
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/3730/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянувib у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (далі- позивач) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі-відповідач) про поновлення на службі, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 15 Наказу від 14.08.2020 №477;

- визнати протиправним та скасувати Наказ від 20.08.2020 №619 о/с;

- поновити на службі в поліції з 20.08.2020;

- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з 21.08.2020;

- допустити рішення суду до негайного виконання в частині поновлення на службі та стягнення середнього заробітку в межах стягнення суми за один місяць.

В обґрунтування позовних вимог зазначено те, що спірні накази винесено неправомірно, оскільки ним не було допущено дисциплінарного проступку, тому його звільнення з органів поліції є безпідставним і незаконним.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому зауважив, що за результатами проведеного службового розслідування встановлено порушення позивачем вимог п.п. 1,2 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», пп.1,4,5 ч.3 ст.1, пп.1,6,7 ч.1 ст.3, ч.2ст.14, ч.5 ст.15, ч.8 ст.17, п.10 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту НПУ, вимог ч. 2 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що містить ознаки правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3КУпАП, абз. 2 ч.1 ст.19, ч. 1 ст.20 Закону України «Про звернення громадян»,пп.2 п.2 розд. ІІІ Порядку проведення службових розслідувань у НПУ, п. 1 розд. IV, п.6 розд. VI Інструкції з організації планування в системі НП України від 24.12.2015 року №202, пп. 2,3 доручення ДПП від 31.05.2019 №10221 «Про організацію роботи з приладами TrueCAM та контролю результатів їх вимірювань», п.2.1 пп.2.2.1,2.2.5, 2.2.15 п. 2.2 Посадової інструкції заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління ПП в Кіровоградській області ДПП, що стало підставою для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності та застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції. Таким чином на думку відповідача позивачем не доведено обґрунтованість позовних вимог, а факт наявності у позивача порушеного права не знайшов свого підтвердження. З наведених підстав просить суд відмовити у задоволенні позову у повному обсязі (т.1,а.с. 77-87).

Позивач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в у повному обсязі, надали пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві та відповіді на відзив, просили суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували, посилаючись на письмовий відзив та письмові пояснення, що містяться в матеріалах справи, у зв`язку з чим у задоволенні позовної заяви просив відмовити.

Протокольною ухвалою від 30.08.2021 року закрито підготовче провадження в справі та подальший розгляд справи вирішено проводити в порядку письмового провадження.

Дослідивши наявні в справі матеріали суд дійшов наступних висновків.

Встановлено, що ОСОБА_1 проходив службу в поліції.

Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі-ДПП України) від 26.09.2018 року за №929 о/с ОСОБА_1 призначений на посаду заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області (далі - УПП в Кіровоградській області (т.1,а.с.88).

Відповідно до наказу ДПП від 07.05.2020 року за №848 призначено здійснити цільову перевірку окремих напрямків службової діяльності окремих напрямків діяльності УПП в Кіровоградській області ДПП (т.1,а.с.89-90).

Підставою для видання вказаного наказу слугувала доповідна записка начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП від 18.05.2020 року (т.1,а.с.91-92).

Наказом ДПП №941 від 18.05.2020 року призначено службове розслідування, утворено дисциплінарну комісію та відсторонено від виконання службових обов`язків ОСОБА_1 (т.1,а.с.93-94).

За результатом проведеного службового розслідування, наказом ДПП №477 від 14.08.2020 року «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП дисциплінарних стягнень» ОСОБА_1 притягнутий до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції (т.1,а.с.169-184).

Наказом ДПП від 20.08.2020 року за №619о/с ОСОБА_1 звільнений зі служби в поліції. Підстава: наказ ДПП від 14.08.2020 року за №477 (т.1,а.с.185).

Підставою для видання наказу ДПП №477 від 14.08.2020 року слугували висновки службового розслідування щодо допущення ОСОБА_1 :

-порушення вимог пункту 2 доручення ДПП від 31.05.2019 м№ 10221 «Про організацію роботи з приладами ТгuСАМ та контролю результатів їх вимірювань» щодо забезпечення щоденного контролю (під час здачі приладів ТгuСАМ) «звірки кількості зафіксованих перевищень швидкості руху та складених адміністративних матеріалів за ці правопорушення; проведення перевірок під час несення служби автопатрулів з приладами; контролю ведення журналу обліку;

порушення вимог пункту 3 вказаного доручення щодо проведення службових розслідувань щодо фактів пошкодження цілісності опломбування або необґрунтованих розбіжностей за результатами звірок, а також щодо вжиття до винних осіб заходів дисциплінарного впливу;

безпідставна відмова в наданні відеозаписів, термін зберігання яких не було вичерпано, а також іншої запитаної інформації у відповідь на адвокатські запити Іващенка О.П. від 22.01.2020 № 5аз та адвокатські запити Іващенка О.П. від 17.03.2020 №№ 23аз та 24аз, в порушення вимог частини другої статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що містить ознаки правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 212-3 КУпАП, та призвело до повторних звернень останнього з адвокатськими запитами;

порушення під час виконання звернень ОСОБА_3 від 01.04.2020 № С-179 обов`язку об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви та скарги, встановленого абзацом 2 частини першої статті 19 Закону України «Про звернення громадян»;

порушення встановленого частиною першою статті 20 Закону України «Про звернення громадян» терміну розгляду скарги ОСОБА_4 , № К-54-O/П, поданої 03.02.2020 під час особистого прийому;

безпідставна передача майору поліції ОСОБА_5 , своїх повноважень голови дисциплінарної комісії в порушення підпункту І пункту 2 розділу ІІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, незважаючи на те, що наказом УПІ в Кіровоградській області ДПП від 06.03.2020 № 15 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» не передбачено залучення останнього до складу дисциплінарної комісії;

порушення під час проведення службових розслідувань, призначених наказами УПП в Кіровоградській області ДПП від 06.03.2020 № 15 та від 27.03.2020 № 20, вимог частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту, пункту 1 розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, щодо повноти та об`єктивності з`ясування всіх обставин;

невстановлення під час службового розслідування, призначеного наказом ДПП від 27.03.2020 № 20, факту наявності або відсутності складу дисциплінарного проступку в діях причетних поліцейських в порушення вимог пункту 10 частини першої статті 19 Дисциплінарного статуту.

З указаних щомісячних: звітів про результати роботи відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Кіровоградській області ДПП, пояснень майора поліції ОСОБА_1 та працівників, залучених до несення служби у складі нарядів відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Кіровоградській області ДПП, враховуючи наявні в них істотні розбіжності щодо поставлених запитань, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що визначення та постановка завдань працівникам, залученим до несення служби у складі нарядів відділу моніторингу ста аналітичного забезпечення УПП в Кіровоградській області ДПП носить непослідовний, безсистемний характер; результати роботи вказаних нарядів належним чином не оформлені, численні виявлені вказаними нарядами порушення проігноровані.

Виявлені факти порушень, встановлених дисциплінарними комісіями УПП в Кіровоградській області ДПП внаслідок порушення майором поліції ОСОБА_1 своїх обов`язків, передбачених підпунктом 1 пункту 2 розділу ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затв. Наказом МВС України від 07.11.2018 року №893, відсутність перевірок працівниками відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Кіровоградській області ДПП службової діяльності відділів та секторів УПП в Кіровоградській області, допущені випадки не заступання на службу нарядів відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Кіровоградській області у сукупності з виявленими під час перевірки порушеннями в діяльності зазначених відділів та секторів УПП в Кіровоградській області свідчить про формальне та поверхневе виконання майором ОСОБА_1 своїх обов`язків, відсутність контролю останнього за дотриманням працівниками УПП в Кіровоградській області ДПП службової дисципліни, особисту недисциплінованість, недостатні знання законів, інших нормативно-правових актів, що визначають повноваження поліції, формальність планування основних заходів ввіреного підрозділу та відсутність їх реалізації в порушення вимог п. І розд. IV , п.6 розд. VI Інструкції з організації планування в системі НП України, затв. Наказом НП України від 24.12.2015 року №202, епізодичне, вибіркове та ситуативне керівництво ввіреним відділом.

На думку комісії, вчинені майором поліції ОСОБА_1 зазначені проступки здебільшого характеризується бездіяльністю та мінімізацією останнім своєї участі в службовій діяльності УПП в Кіровоградській області ДПП, чим створені умови для допущення вказаних порушень вчинених працівниками УПП в Кіровоградській області ДПП.

Не погоджуючись з такими наказами позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В частині 2 статті 9 КАС України встановлено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Частиною 1 статті 78 КАС України встановлено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Спірні правовідносини врегульовано законодавством (чинним та у редакції станом на момент виникнення відповідних правовідносин): Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (далі Закон 580-VIII), Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV (далі Дисциплінарний статут № 3460-IV), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі Дисциплінарний статут № 2337-VIII), Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок № 893) та Положенням про дисциплінарні комісії в Національній поліції України (далі Положення № 893), затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807 (далі Порядок № 893), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 (далі Правила № 1179).

Приписами п.п. 1, 2, 3, 11 статті 23 Закону 580-VIII встановлено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань:

здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень;

виявляє причини та умови, що сприяють вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, вживає у межах своєї компетенції заходів для їх усунення;

вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Згідно з п. 6 ч. 1, ч. 2 ст. 77 Закону 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

Відповідно до ст. 7 Дисциплінарного статуту № 3460-IV службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу:

дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників;

захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави;

поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу;

дотримуватися норм професійної та службової етики;

берегти державну таємницю;

у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб;

стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою;

постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень;

сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку;

виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету;

з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють;

берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 2, п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися різні види дисциплінарних стягнень:, зокрема: звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3, 9, 15 ст. 15 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право: одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно з абз. 1 п. 4 розд. ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Відповідно до п.п. 1, 2, 3, 4 розд. V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 1 розд. VІІ Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ч. 7, ст. 19 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

На підставі вимог законодавства, які регулюють спірні правовідносини, та встановлених судом обставин, суд дійшов висновку, що позиція відповідача зі спірних питань є помилковою, такою, що не відповідає положенням законодавства України, яке регулює спірні правовідносини, та/або фактичним обставинам справи, з таких підстав.

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 18.05.2020року № 941, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни окремими працівниками управління патрульної поліції в Кіровоградській області ДПП, відповідно до ч.ч.1-4 ст.14, ч.1 та 2 ст.15, ч.ч.1,2,7,8 ст.17 Дисциплінарного статуту НП України, п.1 розд.ІІ , п.п. 1,2 та 3 розд. ІІІ Порядку проведення службових розслідувань у НП України, п.п.2,3,4розд.І п.1 розд.ІІ Положення про дисциплінарні комісії в НП, зокрема: призначено службове розслідування (т.1,а.с.93).

При цьому, згідно з ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з ч. 1 ст. 15 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Також,згідно з абз. 2 п. 1 розділу ІІ Порядку № 893, відповідно до якого прийнято вказаний наказ, підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з абз. 1 п. 4 розділу ІІ Порядку № 893 у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Як вбачається зі змісту наказу ДПП №941 від 18.05.2020 року, підстава для призначення службового розслідування не зазначена

При цьому в ході судового розгляду справи встановлено, що підставою для видання наказу №941 від 18.05.2020 стала лише та виключно доповідна записка начальника управління моніторингу та аналітичного забезпечення ДПП ОСОБА_6 (т.1,а.с.91-92).

У вказаній доповідній записці вказано, що під час цільової перевірки окремих напрямків службової діяльності УПП в Кіровоградській області ДПП, проведеної на підставі наказу №848 від 07.05.2020 року виявлено можливі порушення службової дисципліни в діяльності відділу моніторингу та аналітичного забезпечення, відділу адміністративної практики, відділу кадрового забезпечення, відділу розшуку та опрацювання матеріалів ДТП, відділу забезпечення діяльності та сектору транспортного забезпечення управління ПП в Кіровоградській області ДПП (т.1,а.с.91).

З встановленого вбачається, що:

- в доповідній записці, яка став підставою для видання наказу про призначення службового розслідування, немає повідомлення про вчинення порушення позивачем;

- фактично проведене службове розслідування щодо позивача, проведене на підставі наказу, в якому не зазначено прізвище, ім`я, по батькові, посада позивача, як поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься, про що було відомо на час призначення службового розслідування.

Отже, відповідачем не доведено правомірність призначення та проведення службового розслідування, за результатами якого ним видано оскаржені накази.

14.08.2020 року відповідачем видано оскаржений позивачем наказ № 477 «Про застосування до працівників УПП в Кіровоградській області ДПП дисциплінарних стягнень», яким ОСОБА_1 вирішено звільнити зі служби в поліції (т.1,а.с., 169-184,183-184).

Згідно зі змістом зазначеного наказу відповідача, в частині, що стосується позивача, його прийнято за вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився:

1) у порушенні вимог:

-пп.1,2 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію»;

-п.п.1,4,5 ч.3 ст.1 , п.п.1,6,7 ч.1 ст.3 , ч.2 ст.14 , ч.5 ст.15, ч.8 ст.17 , п.10 ч.1 ст.19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року за №2337-VIII;

-ч.2 ст.24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що містить ознаки правопорушення, передбаченого ч.5 ст.212-3 КУпАП;

- абз. 2 ч.1 ст.19, ч.1 ст.20 Закону України «Про звернення громадян»;

-пп. 1 п. 2 розд. ІІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 № 893,

- п.6 розд. VI Інструкції з організації планування в системі НПУ, затв. Наказом НПУ від 24.12.2015 р. №202

-п.п 2,3 доручення ДПП від 31.05.2019 року №10221 «Про організацію роботи з приладами TruCAM та контролю результатів їх вимірювання»;

- п.2.1, пп.2.2.1,2.2.5, 2.2.15 п.2.2 Посадової інструкції заступника начальника управління ПП в Кіровоградській області ДПП (т.1,а.с.183-184).

Так, згідно з ч. 3 ст. 11 Закону 580-VIII рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Відповідно до п.п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону 580-VIII поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Згідно з п.п. 1, 6 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

- утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Згідно з п. 7 розділу ІV Порядку № 893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Відповідно до абз.абз. 1, 2 п. 1 розділу ІІ Правил № 1179 під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен:

неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Щодо порушення вимог п. 2 дорученння ДПП від 31.05.2019 №10221 щодо забезпечення щоденного контролю (під час здачі приладів TruCAM) звірки зафіксованих перевищень швидкості руху та складених адміністративних матеріалів за ці правопорушення; контролю ведення журналу обліку, тощо.

Зі змісту долучених до матеріалів справи доказів, судом встановлено, що на виконання доручення ДПП від 31.05.2019 року №10221/41/27-02-2019 «Про організацію роботи з приладами TruCAM та контролю результатів вимірювань», начальником управління патрульної поліції в Кіровоградській області видано доручення №27/41/34/01-2019 від 07.06.2019, п.2 якого доручено ВМАЗ ( ОСОБА_1 ) забезпечити:

-щоденний контроль (під час здачі приладів TruCAM) щодо звірки кількості зафіксованих перевищень швидкості руху та складених адміністративних матеріалів за вказані правопорушення;

-проведення перевірок під час несення служби автопатрулів з приладами;

-контроль за веденням журналу обліку в СЗТ (т.2,а.с.105-106).

В судовому засіданні позивач заперечував допущення порушення, зазначаючи, що вимоги зазначеного доручення доводились працівникам відділу моніторингу на брифінгах та в робочій групі месенджеру «Телеграм». Вказував, що у вказаному месенджері створено групу «Звіт Трукам» (у вказану групу входять всі працівники ВМАЗ, що проводять звірки). Позивач зазначає, що звірка проводилась двічі на тиждень. Зауважував, що звірка по роботі TruCAM була на його контролі. Вказував, що випадки не складення протоколів за перевищення швидкості виключались. При цьому, випадки не складення протоколів були оформлені відповідними рапортами та доведеними до відома начальника управління.

Вказане підтверджується, долученими до матеріалів відзиву копіями рапортів.

Крім того, як свідчить зміст пояснень, які відбирались у ОСОБА_1 під час проведення службового розслідування, комісії було відомо про передання щоденних звітів за допомогою інтернет-месенджера «Телеграм» (питання №10 - т.1.а.с.100).

Суд зауважує, що під час відібрання пояснень у ОСОБА_1 взагалі не з`ясовувались питання щодо виконання ним вимог п. 2 дорученння ДПП від 31.05.2019 №10221 щодо забезпечення щоденного контролю (під час здачі приладів TruCAM) звірки зафіксованих перевищень швидкості руху та складених адміністративних матеріалів за ці правопорушення; контролю ведення журналу обліку, тощо.

До матеріалів відзиву долучено лише копію зразку журналу обліку видачі та повернення лазерних вимірювачі та записів до них (т.2,а.с.102-104).

При цьому доказів огляду вказаного журналу під час перевірки відповідачем не надано.

Крім того, суд звертає увагу, що виконання доручення ДПП від 31.05.2019 доручено виконувати з 01.06.2019 року.

Зі змісту висновку службового розслідування неможливо встановити за який період комісією було перевірено виконання доручення ДПП від 31.05.2019 року.

Щодо виконання п.3 доручення ДПП від 31.05.2019 р. позивач зазначив, що під час огляду приладів TruCAM, в разі виявлення фактів пошкодження вживаються відповідні заходи реагування.

Крім того, позивач пояснив, що при виявлені порушень з боку поліцейських в результаті проведення звірок та виявлення порушень складаються відповідні рапорти на ім`я начальника УПП для доповіді та ініціювання службового розслідування. Позивач зазначив, що контролює працівників ВМАЗ шляхом негласних перевірок нарядів, шляхом перевірки зібраної інформації, перегляду відео з нагрудних відео регістраторів, тощо.

Отже, з встановлених обставин вбачається, що висновок відповідача про те, що позивач допустив порушення п.2 та п.3 доручення ДПП від 31.05.2019 №10221 є необґрунтованим, недоведеним та безпідставним.

Щодо безпідставної відмови в наданні відеозаписів, термін яких не було вичерпано, а також іншої запитуваної інформації у відповідь на адвокатські запити Іващенка О.П. в порушення вимог ч.2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що містить ознаки правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП судом встановленонаступне.

Так 22.01.2020 р. на ім`я начальника УПП в Кіровоградській області надійшов адвокатський запит Іващенка О.П., який діє в інтересах ОСОБА_7 (т.2,а.с.165-172).

Судом встановлено, що 27.01.2020 року на адресу адвоката Іващенка О. направлено відповідь, в якій вказано, що надання копій протоколів про адміністративне правопорушення та відеозаписів з відеореєстраторів поліції немає можливості через те, що оригінали вказаних матеріалів направлено до Кіровського районного суду м. Кіровограда (т.2,а.с.173-174).

17.03.2020 р. на ім`я начальника УПП в Кіровоградській області надійшли повторні адвокатські запити Іващенка О.П., який діє в інтересах ОСОБА_7 , який за змістом є аналогічним запиту від 22.01.2020 (т.2,а.с.175-181,185-188).

23.03.2020 року на адресу адвоката Іващенка О. направлено відповідь, в якій вказано, що надання копій протоколів про адміністративне правопорушення та відеозаписів з відеореєстраторів поліції немає можливості через те, що оригінали вказаних матеріалів направлено до Кіровського районного суду м. Кіровограда. Адвокату повідомлено, що чинним законодавством не зобов`язує управління копіювати та зберігати будь - які документи, розгляд яких підвідомчий суддям районних, районних у місті, міських чи міськрайонних судів. Вказано, що згідно з даними з сайту «Судова влада України» матеріали стосовно ОСОБА_7 перебувають на розгляді в головуючого судді Поступайла В.В.(т.2,а.с.182-184,192-194).

Суд вказує, що відповідь на вказані запити направлено у строк встановлений Законом України «Про ро адвокатуру та адвокатську діяльність» - 5 робочих днів.

Крім того, зміст відповідей свідчить, що надати запитувані матеріали немає можливості через їх відсутність в управління патрульної поліції - в зв`язку з їх направленням до суду), що спростовує твердження відповідача про безпідставність відмови.

Щодо порушень під час звернень ОСОБА_8 та ОСОБА_4 .

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 № 393/96-ВР (далі - Закону України «Про звернення громадян») органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Стаття 19 Закону України «Про звернення громадян» визначає обов`язок органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

Наказом МВС України №930 від 15.11.2017 затверджений Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України (далі - Порядок №930), який установлює єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян.

Розділ ІV. Розгляд звернень громадян, оформлення результатів розгляду звернень та надання відповідей заявникам Порядку №930 містить такі норми:

1. Керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

2. Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

3. Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян.

5. Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді.

10. За зверненнями громадян, за якими неможливо своєчасно закінчити перевірку та прийняти в установлений термін рішення, виконавець не пізніше ніж за три робочі дні до закінчення цього терміну письмово доповідає керівнику органу поліції або його заступнику та порушує питання щодо продовження терміну розгляду в межах, установлених законодавством про звернення громадян. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати 45 днів.

12. За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.

13. Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу.

14. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.

18. Не розглядаються повторні звернення до одного й того самого органу, від одного й того самого громадянина, з одного й того самого питання, якщо перше звернення вирішено по суті. За такими зверненнями виконавець складає висновок, який затверджує керівник органу.

Рішення про припинення розгляду такого звернення приймається керівництвом органу поліції, про що повідомляють особу, яка подала звернення.

Судом проаналізовано покликання відповідача на неналежний розгляд позивачем відповідних звернень громадян та встановлено, що 28.02.2020 о 21 год. 57 хв. надійшло повідомлення на лінію « 102» від ОСОБА_8 «домашнє насильство»/донька влаштовує сварку/. На вказане повідомлення направлено наряд «Ліана -0101». В електронному рапорті за результатами відпрацювання доведено, що сварка вирішена мирним шляхом. Претензії відсутні, заява та поясненння відсутні.

28.02.2020 р. надійшло повідомлення на лінію « 102» від ОСОБА_8 , щодо неналежного реагування на заяви та повідомлення.

Виїздом на місце події, працівниками поліції /лейтенант поліції ОСОБА_9 / в електронному рапорті доповів, що зв`язавшись із заявником, которому надано роз`яснення стосовно компетенції працівників поліції. Скарг не надходило.

Інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Кіровоградській області отримавши матеріали ЄО № 9772 від 28.02.2020 за зверненням ОСОБА_8 , провела по ним перевірку і 21.04.2020 прийняла рішення про її припинення (т.3,а.с.19-20).

Про результати проведеної перевірки повідомлено заявника листом від 21.04.2020 р. за №С-179/41/34/01-2020 (т.3,а.с.21).

Відтак, відповідач вважає, що позивач не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань.

Суд зазначає, що рішення про припинення перевірки за результатами розгляду звернення ОСОБА_8 прийнято інспектором ВМАЗ УПП І.Коваленко , оскільки остання вважала, що відсутні обставини, які можуть свідчити про вчинення неправомірних дій окремими працівниками поліції (т.3, а.с.19-20).

Крім того, заявнику було запропоновано у випадку незгоди з припиненням перевірки оскаржити його в судовому порядку, але докази оскарження в матеріалах справи відсутні, як і відсутні інші процесуальні документи, які б доводили обґрунтованість необхідності продовження перевірки, що доводить те, що такі матеріали були підставно припинені та не було потреби у подальшому вчиненні відповідних дій (т.3,а.с.21-22).

03.02.2020 року до управління надійшло звернення ОСОБА_4 щодо бездіяльності з боку працівників поліції на місці ДТП, яка мала місце 17.12.2019 року на 735 км автодороги М-12 Стрий - Тернопіль - Кіровоград - Знам`янка» та незгоди із складеним відносно нього протоколу. Перевірку вказаного звернення здійснювала інспектор відділу та опрацювання матеріалів ДТП УПП в Кіровоградській області капітан Хвостова А., яка доповіла позивачу про доцільність додаткової перевірки (т.3,а.с.223-227).

12.02.2020 за вих. №К-54/41/34/02-20 гр. ОСОБА_4 повідомлено, що результати його звернення направлено до ВМАЗ УПП в Кіровоградській області для додаткової перевірки (т.3,а.с.230-231).

Судом встановлено, що за результатом проведеної перевірки обставин, викладених у зверненні гр. ОСОБА_4 , ВМАЗ ініційовано проведення службового розслідування, про що повідомлено заявника листом від 11.03.2020 року (т.3,а.с.234).

Згідно з приписами ч. 1 ст. 20 Закону України «Про звернення громадян» звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів.

Оцінюючи наведені обставини суд зазначає, що оскільки звернення гр. ОСОБА_4 потребували додаткового розгляду, начальником УПП в Кіровоградській області за відповідними доповідними записками прийнято рішення про рішення про проведення службового розслідування про що повідомлено заявника, з чим останній погодився не скориставшись правом на оскарження. Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутні істотні порушення норм Порядку №930 та Закону України «Про звернення громадян», а відповідачем не доведено завдання такими діями будь-якої шкоди.

Відповідач не надав суду доказів того, що автори звернень надалі звертались із скаргами на дії/бездіяльність поліцейських щодо неналежного розгляду їх звернення, як і процесуальних рішень судів щодо таких звернень.

Щодо передання повноважень голови дисциплінарної комісії іншій особі.

Дисциплінарна комісія утворюється у складі не менше трьох осіб, з яких визначається голова дисциплінарної комісії. У разі призначення службового розслідування за відомостями про скоєння поліцейським дисциплінарного проступку, що потребує значного обсягу дій, зокрема опитування великої кількості поліцейських та інших осіб, витребування та аналізу значного обсягу матеріалів, уповноважений керівник може призначати заступника голови дисциплінарної комісії. Головою дисциплінарної комісії, утвореної в поліції, може бути лише поліцейський.

Дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Керівник Національної поліції України має право утворювати дисциплінарні комісії із числа поліцейських та інших працівників будь-якого органу (підрозділу) поліції.

Склад дисциплінарної комісії, що утворюється Міністром внутрішніх справ України або ректором закладу вищої освіти (далі - заклад вищої освіти) із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, визначаються ними особисто.

Залучення поліцейських та працівників інших органів (підрозділів) поліції до складу дисциплінарної комісії здійснюється на підставі письмового запиту уповноваженого керівника, який прийняв рішення про проведення службового розслідування, та за наявності письмової згоди керівника органу (підрозділу) поліції, в якому вони проходять службу (працюють).

Унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Як свідчить матеріали проведеного службового розслідування, відібрані пояснення працівників ВМАЗ містять в собі суперечності, що не заперечує представник відповідача, тому в ході судового розгляду не можливо встановити чи було позивачем допущено порушення під час проведення службових розслідувань в частині передання повноважень його як голови комісії іншій особі. Так, долучена до матеріалів справи копію висновку службового розслідування, затвердженого 03 квітня 2020 року начальником УПП в Кіровоградській області А. Цюцюрою, складений та підписаний членами комісії : ОСОБА_10, ОСОБА_11 та ОСОБА_1 (який вказаний головою) (т.3,а.с.241), що співпадає зі складом комісії, визначеної наказом від 06.03.2020 року за №15 (т.3,а.с.228-229).

Крім того, суд зазначає, що відповідачем не конкретизовано в чому саме виявились порушення під час проведення службового розслідування, призначеного за наказом від 06.03.2020року за №15, шо свідчать про його неповноту та необ`єктивність з`ясування всіх обставин. Та, в чому полягає вина у вказаних порушеннях ОСОБА_1 .

Вдповідно до п. 4 розд. V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з п. 1 розд. VІІ Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно зі ст. 13 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 19 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Проте, в зазначеному наказі взагалі не надано оцінку попередньої поведінки позивача та показників виконання повноважень тощо.

При цьому, суд не бере уваги посилання відповідача на те, що наказом від 30.04.2020 року позивач вже був притягнутий до дисциплінарної відповідальності. Як встановлено судом, вказані праворушення допущені позивачем не були пов`язані з виконанням ним управлінських функцій, як заступником начальника УПП, а стосувались використання ним службового автомобіля в приватних інтересах.

Суд вказує, що проведене службове розслідування було призначено зовсім за іншими підставами і не стосується предмету дослідження у вказаних правовідносинах.

Крім того, згідно з ч. 8 ст. 17 Дисциплінарного статуту № 2337-VIII під час відсторонення від виконання службових обов`язків (посади) поліцейський зобов`язаний перебувати на робочому місці, визначеному керівником, до повноважень якого належить призначення на посаду та звільнення з посади поліцейського, та сприяти проведенню службового розслідування.

Згідно з п. 7 розділу ІV Порядку № 893 кожна посадова особа поліції відповідно до своїх повноважень зобов`язана сприяти проведенню службового розслідування.

Відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.

Згідно з матеріалами справи, в даному випадку немає відмови позивача надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, в тому числі щодо себе.

Оцінюючи фактичні обставини справи та зміст висновку службового розслідування суд дійшов висновку про те, що відповідач не навів переконливих фактів, які можна було б кваліфікувати як порушення ОСОБА_1 службової дисципліни та вчинення дисциплінарних проступків, що потягли тяжкі наслідки.

Отже, як оскаржуваний наказ, так і висновки службового розслідування містять лише загальні, не мотивовані твердження про порушення позивачем положень нормативно - правових актів, якими керується в своїй роботі УПП в Кіровоградській області. Звинувачення не конкретизовані, відсутні посилання на порушення певних, визначених наказами, пунктів посадових (функціональних) обов`язків та часу їх вчинення.

У висновку також відсутні будь-які посилання на докази, якими підтверджуються неправомірні дії позивача, та на підставі яких встановлено дисциплінарний проступок.

З огляду на це суд вважає висновки службового розслідування щодо ОСОБА_1 хибними, а рішення про застосування до нього дисциплінарного стягнення на підставі таких хибних висновків - протиправним.

Враховуючи ці висновки суду, п.15 наказу ДПП від 14.08.2020 № 477 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, підлягає скасуванню як протиправний, як і похідний наказ №619о/с від 20.08.2020 «По особовому складу», що стосується реалізації дисциплінарного стягнення шляхом звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно з частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Оскільки суд вважає протиправним звільнення позивача зі служби в поліції, то ОСОБА_1 підлягає поновленню на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений.

Відповідно до частин другої, третьої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Згідно з наказом ДПП НП України №619о/с від 20.08.2020 ОСОБА_1 звільнений зі служби в поліції з 20.08.2020. Оскільки день звільнення (20.08.2020) є останнім днем служби, позивач підлягає поновленню на службі з 21.08.2020.

Відповідно до частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 94 Закону «Про Національну поліцію» поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання, порядок виплати якого визначається Міністром внутрішніх справ України.

На виконання статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», постанови КМ України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" прийнятий наказ №260 від 06.04.2016 «Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання». Цим наказом затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (надалі - Порядок № 260).

Відповідно до пункту 9 Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Отже, грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів.

Відповідно до виданої ДПП довідки про доходи №1367 від 24.09.2020встановлено, що розмір грошового забезпечення позивача за два місяці, що передують звільненню, становив 30594,112 грн. (в тому числі, за червень 2020 року - 13081,17 грн., за липень 2020 року - 17512,95 грн.) (т. 1 а.с. 188).

При цьому середньоденне грошове забезпечення позивача складає 501,54 грн.(30594,12 /61 календарний день).

Період вимушеного прогулу позивача обраховується починаючи з першого дня після звільнення до прийняття судом рішення про поновлення позивача на посаді (21.08.2020 по 16.09.2021 включно, що складає 392 календарних днів). Отже, грошове забезпечення за час вимушеного прогулу складає 196603,68 грн. (392х 501,54).

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення грошового забезпечення за один місяць в розмірі 15046,20 грн. слід допустити до негайного виконання.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Питання про розподіл судових витрат за приписами статті 139 КАС України суд не вирішує, оскільки позивач згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.132, 139, 143, 205, 242-246, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати п.15 наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 14.08.2020 № 477 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Кіровоградській області Дерартаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» в частині застосування до заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Дерартаменту патрульної поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 20.08.2021 № 619 о/с "По особовому складу", яким ОСОБА_1 , звільнено зі служби в поліції з 20 серпня 2020 року.

Поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Кіровоградській області Дерартаменту патрульної поліції з 21 серпня 2020 року.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (код ЄДРПОУ - 40108646) на користь ОСОБА_1 (ін.код - НОМЕР_1 ) грошове забезпечення за час вимушеного прогулу у розмірі 196603,68 грн. без урахування сплати податків та інших обов`язків платежів.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на службі в поліції та стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах стягнення суми за один місяць - 15046,20грн. - допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295-297 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 п.15 Розділ VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько