Справа № 160/3944/19
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2021-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 вересня 2021 року Справа № 160/3944/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіОлійника В. М.
за участі секретаря судового засіданняБороди І.В.
представника позивача представника відповідача Воловика М.О. Кекуатової Н.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
02 травня 2019 року товариство з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпропетровської митниці ДФС, в якій просить:
Відповідачем згідно акту №UA110010/2019/001508 від 06.03.2019 відібрано проби товару і призначено дослідження з метою визначення хімічних та фізичних властивостей товару для встановлення УКТЗЕД.
01 квітня 2019 року позивач з метою проведення незалежного дослідження звернувся до Харківського НДІ судових експертиз імені засл.проф. М.С. Бокаріуса, якому надані для проведення експертизи відібрані відповідачем у позивача контрольні зразки товару.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №160/3944/19, призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено дату підготовчого засідання.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" (, 51900, Дніпропетровська область, м.Кам`янське, проспект Гімназичний, будинок 67, квартира 50) до Дніпропетровської митниці ДФС (, 49038, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, будинок 22) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задоволено повністю та вирішено:

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про визначення коду товару від 03.04.2019 № KT -UA-2019.

Зобов`язати Дніпропетровську митницю ДФС оформити придбаний Товариством з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" товар згідно укладеного з International Chemical Products GmbH (Швейцарія) контракту від 16.08.2018 № ICP-44/O/2018 - альфаметилстірольна фракція за кодом УКТ ЗЕД .

Стягнути з Дніпропетровської митниці ДФС за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" судові витрати з оплати судового збору у розмірі 10483, 15 грн. та витрати, пов`язані з проведенням експертизи, у розмірі 50114, 40 грн.

Додатковим рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року стягнуто з Дніпропетровської митниці ДФС (, 49038, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, будинок 22) за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Скела Групп» (, 51900, Дніпропетровська область, м.Кам`янське, проспект Гімназичний, будинок 67, квартира 50) витрати на правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. (з ПДВ).

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30 січня 2020 року апеляційну скаргу Дніпропетровської митниці ДФС задоволено частково та постановлено:

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року скасувати в частині стягнення з Дніпропетровської митниці ДФС за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" витрат, пов`язаних з проведенням експертизи, у розмірі 50114,40 грн.

В іншій частині рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року залишити без змін.

В частині скасування прийняти інше рішення про відмову в задоволенні цих вимог щодо стягнення витрат пов`язаних з проведенням експертизи у розмірі 50114,40 грн.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 30 червня 2021 року касаційну скаргу Дніпровської митниці Держмитслужби задоволено частково та постановлено:

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 січня 2020 року у справі №160/3944/19 скасувати. Справу №160/3944/19 направити на новий розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 23 червня 2021 року адміністративну справу №160/3944/19 розподілено судді Олійнику В.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 червня 2021 року адміністративну справу №160/3944/19 прийнято до розгляду та ухвалено здійснювати розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.

21 липня 2021 року на адресу суду від представника Дніпровської митниці Держмитслужби надійшов відзив на позовну заяву вх.№61346/21, в якому останній, враховуючи висновки Верховного Суду, просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, з урахуванням наступного.

Позивачем 06 березня 2019 року подано до митного оформлення документи до ЕМД №UА110010/2019/001508.

За вказаною ЕМД задекларовано товар «Органічні хімічні сполуки. Вуглеводні циклічні: Альфаметилстірольна фракція, (Ізопропенілбензол), є побічним продуктом виробництва фенолу і ацетону. ТУ 2415-001-55918251- 2002, зміни 1,2. Представляє собою безбарвну або слабо-жовту рідину. Показники згідно сертифіката якості: Масова доля компонентів: сума альфаметилстірола та ізопропілбензола, %: 96,9; Масова доля фенолу, %: 0,001; Масова доля ацетону, %: 0,1» по коду УКТЗЕД.

Згідно товаросупровідної інформації товар є альфаметилстірольною фракцією - побічний продукт виробництва фенолу-ацетону. Згідно ТУ 2415-001-02, альфаметилстірольна фракція використовується для отримання товарного альфаметилстіролу, а також у виробництві синтетичних і пластичних мас.

У зв`язку з складним випадком класифікації товару, митницею відібрано зразки та направлено на дослідження до Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз.

За результатом дослідження товару цією експертною установою складено висновок від 21 березня 2019 року №125, згідно з яким товар являє собою «прозору рідину - суміш ароматичних вуглеводнів інших, з яких більше 65 об. % (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 град.С та складається із: ізопропілбензолу, альфаметилстіролу, пропілбензолу та домішок (етилбензол, 1-метилпропілбензол, 1-етил-4(1-метилетил)бензол). Вміст компонентів визначених з врахуванням масових коефіцієнтів відповідних сполук: ізопропілбензолу - 64+/-0,1%, альфаметилстіролу - 32,3+/-0,1%, пропілбензолу - 2,9+/-0,1%, інше - домішки. Густина при 20 град.С 874+/-1 кг/мЗ, густина при 15 град.С - 878+/-1 кг/мЗ. Температура початку кипіння 151+/-0,5 град.С, температура кінця кипіння 160+/-0,5 град.С. Температура відгону 65 об.% град.С - 155,0+/-0,5.

Визначений хімічний склад проби суперечить опису товару, зазначеному в рядку 31 митної декларації.

Відповідно до УКТЗЕД та згідно назви товарної позиції 2902 у ній класифікуються «вуглеводні циклічні». При цьому, згідно з абз.1 Пояснень до товарної позиції 2902 «циклічні вуглеводні являють собою сполуки, що містять лише вуглець і водень та мають у своїй структурі, принаймні, одне кільце. Вони можуть бути розподілені за трьома категоріями:

(A) Циклани та циклени.

(B) Циклотерпени.

(C) Ароматичні вуглеводні».

Відповідно до примітки (С) «Ароматичні вуглеводні»: "Для включення в цю товарну позицію бензол повинен мати чистоту 95 мас. % або більше. Бензол більш низької чистоти не включається (товарна позиція 2707)".

Як зазначено у результатах досліджень, товар є сумішшю, що не відповідає примітці 1 (а) до групи 29 УКТЗЕД та не відповідає відповідній чистоті.

Однак термін ароматичні складові частини, який використано в примітці 2 до групи 27 УКТЗЕД та в товарній позиції 2707, слід відносити в цілому до всіх компонентів молекул з ароматичною частиною, незалежно від числа і довжини їх бічних ланцюгів, а не лише до ароматичних частин таких молекул.

Разом з тим, згідно з назвою товарної позиції 2707 УКТЗЕД до неї включаються «Масла та інші продукти високотемпературної перегонки кам`яновугільних смол; аналогічні продукти, в яких ароматичні складові переважають за масою неароматичні».

У поясненнях до товарної позиції 2707 УКТЗЕД зазначається, що до цієї товарної позиції включаються масла та інші продукти, перераховані вище, у сирому чи очищеному вигляді, але до неї не включаються окремі хімічно визначені сполуки, одержані в чистому або технічно чистому вигляді шляхом подальшого фракційного поділу чи іншими процесами перероблення смоляних масел (група 29). Для бензолу, толуолу, ксилолу, нафталіну, антрацену, фенолу, крезолів, ксиленолів, піридину і деяких похідних піридину існують спеціальні критерії визначення ступеня їхньої чистоти, які зазначені у відповідних поясненнях до товарних позицій 2902, 2907 та 2933.

Додатковими поясненнями до товарних категорій до товарної позиції 2707 УКТЗЕД (2707 50 10 і 2707 50 90) передбачено, що ці товарні категорії охоплюють суміші вуглеводнів, в яких домінують інші ароматичні складники, крім бензолу, толуолу, ксилолу або нафталіну, і з яких 65 об. % або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 С за методом ЕN ISO 3405 (рівнозначний методу ASTM D 86).

Отже, за результатами висновку поданий до митного оформлення товар, задекларований позивачем за кодом УКТЗЕД з порушенням правил класифікації за Основними правилами інтерпретації, оскільки за визначальними характеристиками та до назвами товарних позицій і відповідних приміток до розділів, груп, товарних позицій УКТЗЕД має класифікуватися у товарній позиції 2707 згідно з УКТЗЕД.

Висновок Дніпропетровського відділу з питань експертизи та досліджень ДПМЕ ДФС від 21.03.2019 №125 містить достатньо інформації для класифікації задекларованого товару згідно з УКТЗЕД.

Враховуючи повноту висновку щодо характеристик товару, наданих документів, відповідно до вимог Правил 1 та 6 ОПІ УКТЗЕД, пояснень до груп та товарних позицій 29, 2902, 27 та 2707 УКТЗЕД Дніпровською митницею Держмитслужби прийнято рішення про визначення коду товару від 03.04.2019 №КТ-UА -2019, відповідно до якого товар класифіковано у товарній підкатегорії згідно з УКТЗЕД.

Таким чином, посадові особи митниці при прийнятті спірного рішення про визначення коду товару діяли в межах наданих повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством.

27 липня 2021 року на електронну адресу суду від представника товариства з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" надійшла відповідь на відзив вх.№11679/21-ел, в якій останній не погоджується із викладеними у відзиві доводами відповідача та просить задовольнити позовну заяву у повному обсязі, з огляду на наступне.

Єдиним, на що посилається відповідач в обґрунтування своєї позиції, є висновок експерта. Однак, в матеріалах справи міститься й інший висновок, наданий безпосередньо позивачем. Подібні експертизи відповідач замовляє у Дніпропетровському відділі з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

При цьому, реєстр судових рішень містить достатньо судових рішень, відповідно до яких, висновки експертів Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС неодноразово визнавалися помилковими.

Ні відповідач, ні висновок експерта, наданий останнім, не доводять належним чином той факт, що імпортований товар має визначатися за кодом УКТ ЗЕД .

У той же час, група 29 включає в себе органічні хімічні сполуки; вуглеводні та їх галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні.

До підгрупи 2902 входять вуглеводні циклічні: - циклани (циклоалкани), циклени (циклоалкени) та циклотерпени, код мають речовини - інші.

Згідно з пунктом 3 примітки товари, які можуть бути включені до двох або більше товарних позицій цієї групи, повинні зазначатися в товарній позиції, останній за порядком зростання номерів кодів у зазначеній групі.

Відповідно до пункту 1 примітки до товарних підпозицій у будь-якій товарній позиції цієї групи похідні хімічної сполуки (або групи хімічних сполук) повинні включатися до тієї ж самої підпозиції, що і сама сполука (або група сполук), за умови, що вони спеціально не включаються ні до якої іншої підпозиції та не існує залишкової підпозиції, яка називається «інші», серед підпозицій, що розглядаються.

Як передбачено паспортом безпеки хімічної продукції код УКТ ЗЕД визначено 290290000. Зазначений паспорт виданий Асоціацією «Некомерційне партнерство» «Координаційно-інформаційний центр держав-учасників СНД по зближенню регуляторних практик».

Враховуючи вищенаведені положення нормативно-правових актів, а також висновок експерта від 09 квітня 2019 року №6965/7215, митну декларацію, паспорти на імпортований товар та інші документи, що надавалися разом з декларацією та наявні в матеріалах справи, слід зазначати, що характеристики товару, які встановлені позивачем, відповідають тим характеристикам, які визначені виробником (постачальником) щодо спірного товару.

У разі неможливості однозначно перевірити правильність класифікації товару на підставі задекларованих відомостей відповідно до вимог ст.69 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа письмово повідомляється про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД.

При митному оформленні товару позивачем до митних декларацій були подані товаросупровідні документи, в тому числі надані підприємством - виробником технічні умови товару, паспорта безпеки хімічної продукції, сертифікати якості з зазначенням показників якості, що відповідають товару, який був задекларований позивачем за кодом УКТ ЗЕД , імпортні і експортні декларації із вказаним вище кодом товару.

Разом з тим, відповідачем не доведено, які саме суперечності виникли у нього щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, зокрема, у чому полягає складність класифікації товару, що зумовило звернення відповідача до експертної установи ДФС України із запитом на вирішення складного питання класифікації.

Відповідно до ст.356 Митного кодексу України, а також відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 02.12.2016 №1058, достовірною техніко-технологічною документацією вважаються офіційно видані книги, стандарти, технічні умови, специфікації, каталоги, креслення, паспортні дані на виріб виробника.

АО «Новокуйбышевская нефтехимическая компания», що є виробником товару, має необхідні ліцензії на виробництво, експорт, необхідне обладнання для випробування, і т.д., компанією надано паспорт якості №1 на товар фракція альфаметилстірольна побічний продукт виробництва фенолу-ацетону від 23.02.2019; ТУ 2415-001-02 від 02.09.2002; паспорт безпеки хімічної продукції від 02.05.2017, в яких чітко визначений код товару ТНВЭД, а саме , якому згідно товарній номенклатурі РФ відповідає позиція «углеводороды циклические: ксилолы, прочие».

Так як основою для українського класифікатору товарів зовнішньоекономічної діяльності та Товарній номенклатурі зовнішньоекономічної діяльності РФ (ТН ВЭД) виступає Гармонізована система опису та кодування товарів 2012 року, то більшість з кодів між цими класифікаторами мають схожий опис, а у даному випадку ідентичні.

Цей же код постачальник зазначає у рядку 33 експортної декларації №10418010/220219/0043682 від 22 лютого 2019.

Тобто, інформація викладена у паспорті, що наданий виробником, є достовірною, однак не була врахована відповідачем при винесенні спірного рішення.

Відповідач у позивача не витребував додаткових документів (відомостей), зокрема, додаткових документів стосовно технології виготовлення та іншої інформації фірми виробника.

З огляду на викладене, позивач при митному оформленні товару правомірно вказав у митних деклараціях ті характеристики товару, а також той код товарної позиції, який був зазначений виробником та експортером товару в усіх товаросупровідних документах, так як для них застосовуються одні і ті ж правила класифікації для тлумачення та встановлений єдиний обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій, а отже, слід дійти висновку, що позивач вірно визначив код УКТ ЗЕД , у зв`язку із чим рішення, на думку представника позивача, про визначення коду товару від 03 квітня 2019 року №UA-2019, є протиправним.

02 серпня 2021 року на електронну адресу вх.№11990/21-ел та 03 серпня 2021 року на адресу суду від представника Дніпровської митниці Держмитслужби надійшли заперечення на відповідь на відзив вх.№65651/21, в яких представник заперечує проти доводів представника позивача та просить відмовити у задоволенні позову ТОВ "Скела Груп" з урахуванням такого.

Наданий митницею висновок від 21 березня 2019 року №125 свідчить про належне проведення експертизи, дослідження хімічного складу товару, який впливає на визначення коду товару, згідно УКТ ЗЕД.

Згідно висновку експертизи товар являє собою «прозору рідину - суміш ароматичних вуглеводнів інших, з яких більше 65 об.% (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 град. С та складається із: ізопропілбензолу, альфаметилстіролу, пропілбензолу та домішок (етилбензол, 1-метилпропілбензол, 1- етил-4(1-метилетил)бензол). Вміст компонентів визначених з врахуванням масових коефіцієнтів відповідних сполук: ізопропілбензолу - 64+/-0,1%, альфаметилстіролу - 32,3+/-0,1%, пропілбензолу - 2,9+/-0,1%, інше - домішки. Густина при 20 град.С 874+/-1 кг/мЗ, густина при 15 град.С - 878+/-1 кг/мЗ. Температура початку кипіння 151+/-0,5 град.С, температура кінця кипіння 160+/-0,5 град.С. Температура відгону 65 об.% град.С - 155,0+/-0,5.

Визначений хімічний склад проби суперечить опису товару, зазначеному у рядку 31 митної декларації.

Як зазначено у результатах досліджень, товар є сумішшю, що не відповідає примітці 1 (а) до групи 29 УКТЗЕД та не відповідає відповідній чистоті.

Термін ароматичні складові частини, який використано у примітці 2 до групи 27 УКТЗЕД та товарній позиції 2707, слід відносити у цілому до всіх компонентів молекул з ароматичною частиною, незалежно від числа і довжини їх бічних ланцюгів, а не лише до ароматичних частин таких молекул.

Разом з тим, згідно з назвою товарної позиції 2707 УКТЗЕД до неї включаються «Масла та інші продукти високотемпературної перегонки кам`яновугільних смол; аналогічні продукти, в яких ароматичні складові переважають за масою неароматичні».

Додатковими поясненнями до товарних категорій до товарної позиції 2707 УКТЗЕД (2707 50 10 і 2707 50 90) передбачено, що ці товарні категорії охоплюють суміші вуглеводнів, в яких домінують інші ароматичні складники, крім бензолу, толуолу, ксилолу або нафталіну, і з яких 65 об.% або більше (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 ° С за методом EN ISO 3405 (рівнозначний методу ASTMD 86).

Отже, за результатами висновку поданий до митного оформлення товар, задекларований позивачем за кодом УКТЗЕД з порушенням правил класифікації за Основними правилами інтерпретації, оскільки за визначальними характеристиками та до назвами товарних позицій і відповідних приміток до розділів, груп, товарних позицій УКТЗЕД має класифікуватися у товарній позиції 2707 згідно з УКТЗЕД.

Висновки позивача за змістом відповіді на відзив про порушення посадовими особами митниці ч.2 ст.356 МКУ щодо взяття проб та зразків «без вмотивованого письмового рішення керівника митного органу» є безпідставними та спростовуються службовою запискою від 06 березня 2019 року №04-50-65-60/120 державного інспектора м/п «Кам`янське» Бочарова В. на ім`я начальника митного посту «Кам`янське» Д.Боровика, в якій визначено у чому полягає складність класифікації товару, яка зумовила необхідність звернення до експертної установи.

Резолюція керівника підрозділу на зазначеній службовій записці «Погоджено», на думку відповідача, вважається вмотивованим письмовим рішенням керівника митного органу (відповідно до ст.547 МКУ митний пост є митним органом) на взяття проб і зразків у розумінні ст.356 МКУ.

Таким чином, посадові особи митниці здійснили процедуру відбору проб та зразків і направлення їх на дослідження до експертної установи відповідно до чинного законодавства.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 серпня 2021 року клопотання представника позивача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задоволено та визначено здійснювати подальший розгляд адміністративної справи №160/3944/19 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії за правилами загального позовного провадження, призначено дату підготовчого засідання.

Останнє судове засідання по справі відбулось 09 вересня 2021 року.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, адміністративний позов просив задовольнити.

Представник відповідача просила відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог, підтримавши доводи викладені у відзиві та запереченнях.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.

Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, 16 серпня 2018 року між товариством з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" із International Chemical Products GmbH (Швейцарія) укладений контракт №ІСР-44/О/2018 на постачання нафтопродуктів, на підставі якого позивачем ввезений товар - альфаметилстірольна фракція, який заявлений до розмитнення 06.03.2019 за ВМД №UA110010/2019/001508, у рядку 31 якої товар визначений як: «Органічні хімічні сполуки. Вуглеводні циклічні: Альфаметилстірольна фракція, Ізопропенілбензол, є побічним продуктом виробництва фенолу і ацетону. ТУ 2415-001-02, зміни 1,2. Представляє собою безбарвну або слабо - жовту рідину. Показники згідно сертифіката якості: Масова доля компонентів: сума альфаметилстіролу та ізопропілбензолу %, 96,9». В рядку №33 товар визначений за кодом УКТЗЕД 0.

Відповідачем було здійснено дослідження взятих зразків товару. За результатом дослідження Дніпропетровським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС складено висновок від 21 березня 2019 року №125.

Згідно висновку експертизи товар являє собою «прозору рідину - суміш ароматичних вуглеводнів інших, з яких більше 65 об.% (включаючи втрати) переганяється при температурі до 250 град.С та складається із: ізопропілбензолу, альфаметилстіролу, пропілбензолу та домішок (етилбензол, 1-метилпропілбензол, 1-етил-4-(1-метилетил)бензол). Вміст компонентів визначених з врахуванням масових коефіцієнтів відповідних сполук: ізопропілбензолу - 64+/-0,1%, альфаметилстіролу - 32,3+/-0,1%, пропілбензолу - 2,9+/-0,1%, інше - домішки. Густина при 20 град.С 874+/-1 кг/мЗ, густина при 15 град.С - 878+/-1 кг/мЗ. Температура початку кипіння 151+/-0,5 град.С, температура кінця кипіння 160+/-0,5 град.С. Температура відгону 65 об.% град.С - 155,0+/-0,5.

За наслідками проведеного дослідження у вказаному висновку зазначено, що визначений хімічний склад проби суперечить опису товару, зазначеному у рядку 31 митної декларації.

На підставі вказаного висновку Дніпропетровською митницею ДФС 03 квітня 2019 року прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019, у відповідності до якого код товару - альфаметилстірольна фракція, який ввозився на митну територію України ТОВ "Скела Групп" змінений із заявленого коду УКТЗЕД на код УКТ ЗЕД .

Вказане рішення позивач вважає протиправним, що і стало підставою для звернення до суду з позовною заявою.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.

Правовідносини щодо класифікації товарів з метою їх митного оформлення на території України регулюються Конституцією України, Митним кодексом України, Законом №584-VII, Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року №428, Порядком роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №650 (зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 2 липня 2012 року за №1085/21397), Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньої економічної діяльності, які побудовані на основі пояснень до Гармонізованої системи опису та кодування товарів, затверджені наказом ДФС України від 9 червня 2015 року №401. Зазначені нормативно-правові акти застосовуються судом у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин у справі.

За змістом статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Відповідно до частин першої-п`ятої статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими (частина сьома статті 69 МК України).

Отже, при здійсненні митного оформлення товару та визначенні коду за УКТ ЗЕД визначальною є його точна ідентифікація на підставі характеристик та властивостей товару у співвідношенні із вимогами та умовами УКТ ЗЕД.

Статтею 1 Закону №584-VII визначено, що цим Законом встановлюється Митний тариф України (групи 01-72; групи 73-97). Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Відповідно до пункту 1 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД (додаток до Закону №584-VII) для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп.

Згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД).

Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД встановлено, що класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

За визначеннями, наведеними у пункті 3 Порядку №650, класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, передбачених Законом України «Про Митний тариф України», з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення;

контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Аналіз наведених вище норм права свідчить, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних груп, зазначених в УКТЗЕД. Класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп; для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються. Така класифікація повинна здійснюватися з урахуванням правил, визначених у пунктах 1-6 основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД. При цьому для правильного їх застосування та віднесення товару до того чи іншого коду УКТЗЕД мають бути враховані, зокрема Пояснення УКТЗЕД.

Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2020 року (справа №816/2897/15) вказувала на необхідність врахування назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп для юридичної класифікації товару.

Судом встановлено, що прийнятність визначеного або митним органом, або декларантом коду товару має бути належним чином обґрунтованим із посиланням на відповідну норму, що містить опис такої товарної позиції та наведенням аналізу її співвідношення із встановленими судом характеристиками товару, що декларується, у тому числі, з урахуванням експертного висновку (за його наявності).

Щодо наявних у цій справі експертних висновків, то специфіка імпортованого позивачем товару свідчить про наявність випадку класифікації, вирішення якого потребує спеціальних знань, проведення досліджень.

Висновок експерта є засобом доказування у адміністративному судочинстві (пункт 2 частини другої статті 72 КАС України).

Так, статтею 102 КАС України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності (частина перша цієї статті).

У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу (частина друга статті 102 КАС України).

Сукупність наведених норм процесуального права свідчить, що судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування, необхідно провести певні обчислення. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, сумнівними, неясними або неповними, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено судом з призначенням відповідної (додаткової чи повторної) судової експертизи, або суд може відхилити висновок експерта повністю (в частині), навівши детально та належним чином обґрунтування такого неврахування.

Відповідно до ст.180 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

У постанові від 24 листопада 2020 року (справа №260/1358/18) Верховний Суд вказав, що експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу. Оцінка такого експертного дослідження, так само, як і експертного дослідження спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу, здійснюється судом за правилами оцінки доказів, визначених статтею 90 КАС України.

У даному випадку митний орган відповідно до оскаржуваного рішення змінив код за УКТ ЗЕД імпортованого позивачем товару з «» (група 29 «Органічні хімічні сполуки») на «» (група 27 «Палива мінеральні; нафта і продукти її перегонки; бітумінозні речовини; воски мінеральні»).

Такого висновку контролюючий орган дійшов з урахуванням висновку від 21 березня 2019 року №125, складеного Дніпропетровським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС про хімічний склад та властивості заявленого до митних формальностей товару.

На замовлення позивача Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса проведено комплексне експертне дослідження нафтопродуктів і паливо-мастильних матеріалів та товарознавче дослідження. На вирішення експерта було поставлено питання щодо відповідності характеристик за УКТ ЗЕД зразка, наданого на дослідження.

За результатами проведеного дослідження складений висновок від 09 квітня 2019 року №6965/7215, в якому вказано, що за результатами дослідження експертами визначено наступне:

- наданий на дослідження об`єкт у одній пляшці являє собою суміш на основі а-метилстіролу - циклічного, ароматичного вуглеводню (95,6% мас), із вмістом ізопропілбензолу (1,3% мас.) та пропілбензолу (0,9% мас), слідовими домішками ацетону (0,006% мас), бензолу, толуолу, інших малочисельних ароматичних компонентів (вуглеводнів). Встановити наявність фенолу у складі наданого на дослідження об`єкту не уявляється можливим через маскування хроматографічного піку фенолу більш інтенсивними піками інших компонентів;

- наданий на дослідження об`єкт відповідає опису з ТУ [19], а також відповідає за рядом показників (зовнішній вигляд, густина, масова частка компонентів: сума альфаметилстірола та ізопропілбензола, масова частка ацетону) значенням, наведеним у вказаному ТУ. Враховуючи наведене, а також призначення альфаметилстірольною фракції, наведене у [19], сфера призначення наданого на дослідження об`єкту включає застосування в якості сировини у різних галузях хімічної промисловості, у тому числі для виробництва полімерних матеріалів;

- враховуючи відповідність наданого об`єкту опису з ТУ [19], а також відповідність за рядом показників (зовнішній вигляд, густина, масова частка компонентів: сума альфаметилстірола та ізопропілбензола, масова частка ацетону) значенням, наведеним у вказаному ТУ, а також загальні проведеного фізико-хімічного дослідження, літературні відомості, наданий на дослідження об`єкт згідно вказаного ТУ являє собою фракцію, домішки до основного компоненту якої є результатом певного технологічного процесу.

Таким чином, було зроблено висновок про те, що наданому на дослідження об`єкту відповідають наступні характеристики за УКТ ЗЕД: «Вуглеводні та їх галогеновані, сульфовані, нітровані або нітрозовані похідні - Вуглеводні циклічні: «інші» підкатегорії «2902 90 00 00».

Суд погоджується з позицією позивача про належність спірного товару до коду УКТЗЕД , з огляду на який товар «Альфаметилстірольна фракція (Ізопропенілбензол) побічний продукт виробництва фенолу і ацетону» віднесено до групи 29, оскільки вказані характеристики наведені у висновку Харківського науково-дослідного інституті судових експертиз ім.засл.проф. М.С. Бокаріуса від 09 квітня 2019 року №6965/7215, яким було встановлено детальний хімічний склад товару і підтверджено визначений декларантом код УКТЗЕД.

У матеріалах справи міститься паспорт безпеки хімічної продукції від 02.05.2017, дійсний до 02.05.2020 на фракцію альфаметилстірольну - побічний продукт виробництва фенолу - ацетону, складений на замовлення виробника АТ «Новокуйбышевская нефтехимическая компания» та технічні умови на альфаметилстірольну фракцію - побічний продукт виробництва фенолу - ацетону (ТУ 2415-001-02), зі змісту яких встановлено, що характеристика продукції, на яку надано зазначений паспорт та технічні умови відповідає характеристиці речовини, яку було досліджено Харківським науково-дослідним інститутом судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса.

Також у матеріалах справи наявний паспорт якості №1 на фракцію альфаметилстірольну - побічний продукт виробництва фенолу - ацетону (ТУ 2415-001-02), складений АТ «Новокуйбышевская нефтехимическая компания», відповідно до якого продукт має такі характеристики: зовнішній вигляд - безколірна або слабо жовта рідина (фактично - безколірна), щільність 0,873, показник заломлення при 200С - 1,5069; масова частка для компонентів: сума альфаметилстірола і пропилбензола - 96,6, масова доля фенола % - 0,001, масова доля ацетону % - 0,1.

З урахуванням паспорту безпеки хімічної продукції від 02.05.2017 року на фракцію альфаметилстірольну - побічний продукт виробництва фенолу - ацетону, складений на замовлення виробника АТ «Новокуйбышевская нефтехимическая компания» та технічних умов на альфаметилстірольну фракцію - побічний продукт виробництва фенолу - ацетону (ТУ 2415-001-02), паспорту якості №1 на фракцію альфаметилстірольну - побічний продукт виробництва фенолу - ацетону (ТУ 2415-001-02), складений АТ «Новокуйбышевская нефтехимическая компания» та висновку Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса від 09 квітня 2019 року №6965/7215, суд дійшов висновку, що позивач вірно відніс ввезений за ВМД від 06.03.2019 №UA110010/2019/001508 товар «Альфаметилстірольну фракцію (ізопропелбензол), що є побічним продуктом виробництва фенолу і ацетону (ТУ 2415-001-02 зі змінами 1,2)» до коду за УКТЗЕД .

За таких обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та доведеність позивачем протиправності рішення Дніпропетровської митниці ДФС про визначення коду товару від 03.04.2019 №КТ-UA-2019.

Щодо доводів представника позивача про порушення відповідачем процедури відібрання зразків для дослідження ввезеного ТОВ "Скела Групп" товару, що виразилось у не прийнятті керівником відповідача рішення щодо відібрання зразків, суд зазначає наступне.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.356 Митного кодексу України, взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.356 Митного кодексу України, взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.

Згідно прийнятих правил організації діловодства, розпорядчими документами можуть бути накази або розпорядження.

До того ж, з урахуванням приписів ст.356 Митного кодексу України, відповідне рішення керівника має бути обов`язково вмотивованим.

У матеріалах справи міститься службова записка від 06 березня 2019 року №04-50-65-60/120 державного інспектора м/п «Кам`янське» Бочарова В. на ім`я начальника митного посту «Кам`янське» Д.Боровика, в якій визначено у чому полягає складність класифікації товару, що зумовило необхідність звернення до експертної установи.

На думку представника відповідача резолюції керівника підрозділу на зазначеній службовій записці «Погоджено» достатньо для визнання вказаного документу - вмотивованим письмовим рішенням керівника митного органу на взяття проб і зразків у розумінні ст.356 МКУ.

Суд не приймає доводи представника відповідача та вважає, що службова записка від 06 березня 2019 року №04-50-65-60/120 державного інспектора м/п «Кам`янське» Бочарова В. з резолюцією начальника митного посту «Погоджено» не може вважатись вмотивованим рішенням, а тому суд погоджується з доводами представника позивача про порушення відповідачем процедури відібрання зразків для дослідження ввезеного ТОВ "Скела Групп" товару, що виразилось у не прийнятті керівником відповідача вмотивованого рішення щодо відібрання зразків.

Верховний Суд України у своєму рішенні від 16 вересня 2015 року у справі №21-1465а15 вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

За наведених обставин, суд доходить до висновку про необхідність зобов`язання відповідача оформити придбаний товариством з обмеженою відповідальністю «Скела Групп» товар згідно укладеного з International Chemical Products GmbH (Швейцарія) контракту від 16.08.2018 №ICP-44/O/2018 - альфаметилстірольна фракція за кодом УКТ ЗЕД .

Щодо розподілу судових витрат зі сплати судового збору суд зазначає наступне.

Згідно з ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

У відповідності до ч.ч.1,3 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, суд вважає за необхідне присудити на користь товариства з обмеженою відповідальністю Скела Групп за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби судові витрати зі сплати судового збору у сумі 10483,15 грн. (десять тисяч чотириста вісімдесят три гривні п`ятнадцять копійок).

Щодо розподілу судових витрат, пов`язаних з правничою допомогою адвоката, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.3 ст.132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу;

Згідно зі ст.134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Згідно з ч.7 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 134 КАС України, для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Частинами 4,5 ст.134 КАС України визначено, що для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Судом встановлено, що 01 квітня 2018 року між позивачем та адвокатським об`єднанням "Де-факто" був укладений договір про надання правничої допомоги №4 строком дії до 31 грудня 2022 року.

У матеріалах справи міститься ордер від 24 квітня 2019 року серії ДП №006 на представництво інтересів товариства з обмеженою відповідальністю «Скела Групп» адвокатом Воловиком Максимом Олександровичем, виданий Адвокатським об`єднанням "Де-факто", свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №3710 від 22 грудня 2010.

Представником позивача надані платіжні доручення: від 19.09.2019 №311 на суму 78116,50 грн. та від 19.09.2019 №312 на суму 3200,00 грн. Також, надано калькуляцію вартості наданих послуг, згідно якої отриманий АО "Де-факто" від ТОВ "Скела Групп" гонорар за договором про надання юридичної (правничої) допомоги (на постійній основі) від 01.04.2018 (1000 грн./1 год.) за відпрацьований час 76,2 год. - 76200,00 грн., з яких:

- транспортні витрати адвокатів АО "Де-факто" - 5116,50 грн.;

Видатки АО "Де-факто":

- єдиний податок АО "Де-факто" 3 група - 5% - 3810 грн.;

- військовий збір АО "Де-факто" - 1,5% - 1143 грн.;

- гонорар адвокатів АО "Де-факто" від справи 500 грн./год. (76,2 год.) (безпосередня оплата праці адвокатів, що залучалися до надання правничої допомоги) - 38100 грн.

- ПДФО із заробітної плати адвоката 18% - 6858 грн.;

- ЄСВ із заробітної плати адвоката 22% - 8382 грн.;

- військовий збір з заробітної плати адвоката 1,5%- 571,5 грн.;

- видатки на утримання АО "Де-факто" (оренда офісу АО "Де-факто", оплата комунальних платежів, затрати на придбання і обслуговування офісної техніки, канцелярії, на обов`язкову сплату щорічних внесків адвокатами, на обов`язкове підвищення кваліфікації адвокатами, на утримання штату співробітників об`єднання) - 20% від суми доходу - 15240 грн.

Всього видатки АО "Де-факто" - 74104,5 грн.

У матеріалах справи міститься акт наданих послуг від 27.08.2019 за договором №4 про надання юридичних послуг від 01.04.2018, згідно якого вартість робіт АО "Де-факто" склала 78116,5 грн. з яких:

- зустріч з клієнтом в офісі клієнта для відібрання зразків - 4000 грн.;

- отримання разом з директором висновку лабораторії - 3000 грн.;

- вивчення висновку лабораторії СДЕД - 3000 грн.;

- вивчення договору, паспорту, технічних умов -5000 грн.;

- надання клієнту усної консультації - 2000 грн.;

- отримання разом з клієнтом контрольних зразків товару для проведення незалежного дослідження - 3000 грн.;

- підбір установи для проведення дослідження - 2000 грн.;

- подача документів до Харківського НДІ з метою проведення дослідження - 6000 грн.;

- отримання висновку експертизи Харківського НДІ судових експертиз - 6000 грн.;

- вивчення висновку експертизи Харківського НДІ - 5000 грн.;

- вивчення висновку Дніпропетровського відділу з питань експертиз №104 від 24.09.2018 - 1000 грн. - відвідування разом з клієнтом Дніпропетровської митниці -1500 грн.;

- підготовка та подача адвокатських запитів - 3000 грн.;

- підготовка адміністративного позову до Дніпропетровської митниці ДФС - 23000 грн.;

- підготовка заяв на ім`я керівника Ради адвокатів - 4000 грн.;

- участь у розгляді справи №160/3944/19 (19.06.2019) - 1500 грн.;

Всього 73000,00 грн. та вартість пального - 5116,15 грн.

Також, представником позивача наданий акт наданих послуг від 27.08.2019 на суму 3200 грн., з яких:

- підготовка процесуального документа №160/3944/19, клопотання про долучення документів, засвідчення їх копій, підготовка для відповідача, подача клопотання до суду - 200 грн.;

- підготовка процесуального документа №160/3944/19 у Дніпропетровському окружному адміністративному суді за позовом ТОВ «Скела Групп» до Дніпропетровської митниці ДФС, клопотання про врахування відповіді представника Дніпропетровської митниці ДФС на клопотання представника ТОВ «Скела Групп» - 1000 грн.;

- підготовка пояснень від 12.08.2019 - 500,00 грн.;

- підготовка пояснень від 27.08.2020 - 500,00 грн.;

- розгляд справи №160/3944/19 у Дніпропетровському окружному адміністративному суді - 1000 грн.;

Всього сума по акту - 3200,00 грн.

Суд зазначає, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню у судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат.

Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Вказане правило при вирішені питання про співмірність заявленої до присудження суми витрат на професійну правничу допомогу сформульовано Верховним Судом, зокрема, у постановах від 21.03.2018 року у справі №815/4300/17 та від 11.04.2018 року у справі №814/698/16.

Оцінюючи заявлену суму витрат на надання професійної (правничої допомоги) у сумі 81316,5 грн., суд виходить з такого.

Стосовно транспортних видатків у сумі 5116,50 грн., то представником позивача не надано суду доказів щодо понесення таких видатків, зокрема, фіскальних чеків на придбання пального.

В акті від 27 серпня 2019 року вказані такі послуги як: зустріч з клієнтом в офісі клієнта для відібрання зразків (вартість послуг - 4000 грн.); отримання разом з директором висновку лабораторії (вартість - 3000 грн.); надання клієнту усної консультації (вартість - 2000 грн.); отримання разом з клієнтом контрольних зразків товару для проведення незалежного дослідження (вартість - 3000 грн.); підбір установи для проведення дослідження (вартість - 2000 грн.); подача документів до Харківського НДІ з метою проведення дослідження (вартість - 6000 грн.); отримання висновку експертизи Харківського НДІ судових експертиз (вартість - 6000 грн.); відвідування разом з клієнтом Дніпропетровської митниці - 1500 грн., однак, представником позивача не обґрунтовано необхідність його участі у перелічених заходах та не надано підтверджуючих документів щодо цього.

Щодо таких видів послуг як підготовка та подача адвокатських запитів - (вартість - 3000 грн.) та підготовка заяв на ім`я керівника Ради адвокатів (вартість - 4000 грн.), то представником позивача не обґрунтовано необхідність їх надання конкретно у даній справі.

Стосовно таких послуг як: вивчення висновку лабораторії СДЕД - 3000 грн., вивчення договору, паспорту, технічних умов (вартість - 5000 грн.), вивчення висновку експертизи Харківського НДІ (вартість - 5000 грн.), вивчення висновку Дніпропетровського відділу з питань експертиз №104 від 24.09.2018 (вартість - 1000 грн.), то надання таких послуг фактично пов`язано із підготовкою адміністративного позову до суду, які представник позивача оцінює у розмірі 23000,00 грн.

З огляду на вищевикладене, суд не погоджується із доцільністю та обґрунтованістю стягнення з відповідача 81316,50 грн. судових витрат на надання правової допомоги, понесених позивачем під час розгляду даної, оскільки дана сума не співмірна зі складністю справи та наданими адвокатом послугами, часом витраченим адвокатом на надання таких послуг та їх обсягом.

Більш того, згідно з пунктом 4.1 Договору про надання юридичної (правничої) допомоги від 01.04.2018 № 4, сторонами погоджено, що юридична допомога, що надається адвокатським об`єднанням незалежно від обсягу і факту її надання (наявність/відсутність звернень) клієнт оплачує в гривнях. Підпунктом 4.1.2 означеного договору передбачено, що до 5-го числа клієнт здійснює оплату послуг адвокатського об`єднання у сумі 500,00 грн.

Таким чином, враховуючи надані до суду докази, складність справи, надані адвокатом послуги, час витрачений адвокатом на надання таких послуг, їх обсяг та предмет позову, суд вважає за необхідне присудити з Дніпропетровської митниці Держмитслужби за рахунок бюджетних асигнувань суму витрат, пов`язаних з правничою допомогою, у розмірі 6000,00 грн.

Щодо судових витрат пов`язаних з проведенням експертного дослідження Харківським НДІ судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса у розмірі 50114.40 грн., суд зазначає наступне.

Згідно зі статтею 132 КАСУ, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи до яких належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з проведенням інших дій, необхідних для розгляду справи.

Суд зазначає, що проведення експертного дослідження Харківським НДІ судових експертиз ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса у розмірі 50114.40 грн. було ініційовано позивачем у квітні 2019 року, тобто, до звернення ТОВ "Скела Групп" в адміністративний суд з позовом у цій справі (27 серпня 2019 року), а за загальними правилами розподілу судових витрат стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені тільки судові витрати.

Враховуючи те, що позивачем витрати, пов`язані із проведенням судових експертиз, не здійснювались, підстави для задоволення вимог позивача про стягнення витрат на ініційоване ним до моменту звернення в суд дослідження Харківським НДІ судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса зразків товару відсутні.

А тому, суд вважає, що дослідження не пов`язано з судовим розглядом даної справи, а понесені позивачем витрати по оплаті такого дослідження не можуть вважатися судовими витратами у розумінні п.3 ч.3 ст.132 КАСУ і ст.137 КАСУ.

У даному випадку понесені товариством з обмеженою відповідальністю "Скела Групп" витрати, пов`язані із проведенням експертного дослідження Харківським НДІ судових експертиз ім. засл. проф. М.С.Бокаріуса, має нести сам позивач, з огляду на що останні відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст.241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про визначення коду товару від 03.04.2019 № KT-UA-2019.

Зобов`язати Дніпровську митницю Держмитслужби оформити придбаний товариством з обмеженою відповідальністю Скела Групп товар згідно укладеного з International Chemical Products GmbH (Швейцарія) контракту від 16.08.2018 №ICP-44/O/2018 - альфаметилстірольна фракція за кодом УКТ ЗЕД .

Присудити з Дніпровської митниці Держмитслужби () за рахунок її бюджетних асигнувань на користь товариства з обмеженою відповідальністю Скела Групп () судові витрати з оплати судового збору у розмірі 10483,15 грн. (десять тисяч чотириста вісімдесят три гривні п`ятнадцять копійок) та витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, у розмірі 6000,00 грн. (шість тисяч гривень нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 20 вересня 2021 року.

Суддя В.М. Олійник