Справа № 160/15196/21
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

27 вересня 2021 року Справа №160/15196/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Серьогіної О.В., розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі заяву Військової частини НОМЕР_1 про залишення адміністративного позову без руху у справі №160/15196/21 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

31.08.2021 року представник ОСОБА_1 - адвокат Ковтун Євген Юрійович звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просить:

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 01.04.2017 року по 28.02.2018 року відповідно до довідки з помісячним розрахунком індексації грошового забезпечення від 02.04.2021 року №213;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.04.2017 року по 28.02.2018 року у розмірі 42193,17 грн. відповідно до наведеного розрахунку;

- визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 щодо нарахування індексації грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з 01.03.2018 року по 15.07.2019 року відповідно до довідки з помісячним розрахунком індексації грошового забезпечення від 02.04.2021 року №213;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 недоплачену індексацію грошового забезпечення за період з 01.03.2018 року по 15.07.2019 року у розмірі 52722,04 грн. відповідно до наведеного розрахунку.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.09.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) сторін з 06.10.2021 року.

При вирішенні питання щодо можливості продовження розгляду даної справи, судом враховується наступне.

24.09.2021 року на адресу суду від Військової частини НОМЕР_1 надійшла заява про залишення позовної заяви без руху у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Згідно з ч.1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено загальне правило, відповідно до якого для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, згідно із ч.ч.3 та 5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України, для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 КАС України публічною службою є, зокрема, військова служба.

З матеріалів справи вбачається, що згідно з витягом з наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 15.07.2019 року № 151, старшого солдата ОСОБА_2 виключено зі списків особового складу частини та всіх видів забезпечення з 15 липня 2021 року.

Спірні відносини виникли у зв`язку із несплатою позивачу індексації грошового забезпечення.

Відповідно до змісту позовної заяви, не є спірним питання ознайомлення позивача з наказом по особовому складу по стройовій частині.

Саме наказ по стройовій частині № 151 від 15.07.2019 року містить відомості про здійснення розрахунку з позивачем.

Таким чином, дізнавшись про ймовірне порушення своїх прав невиплатою в повному обсязі індексації грошового забезпечення, позивач, з огляду на приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, мав звернутися до адміністративного суду за захистом свого права протягом місяця.

До суду представник позивача звернувся до адміністративного суду з позовом про зобов`язання нарахувати індексацію грошового забезпечення 31.08.2021 року більш ніж через два роки, з пропуском місячного строку з дня звільнення та проведення з позивачем розрахунку, не зазначивши підстав для поновлення цього строку.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.02.2021 року справі №240/532/20.

Щодо посилання позивача в позовній заяві на те, що в межах заявлених позовних вимог строк звернення до суду не обмежується будь-яким процесуальним строком, слід зазначити наступне.

Абзацом 2 частини четвертої статті 9 Закону України Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей № 2011-XII встановлено, що порядок виплати грошового забезпечення визначається Міністром оборони України, керівниками центральних органів виконавчої влади, що мають у своєму підпорядкуванні утворені відповідно до законів України військові формування та правоохоронні органи, керівниками розвідувальних органів України.

Відповідно до частин другої та третьої статті 9 Закону № 2011-ХІІ до складу грошового забезпечення входять посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця.

Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону.

Статтею 18 Закону України Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії №2017-ІІІ індексацію доходів населення, яка встановлюється задля підтримання достатнього життєвого рівня громадян та купівельної спроможності їх грошових доходів в умовах зростання цін, віднесено до державних соціальних гарантій, що, згідно зі статтею 19 цього Закону, є обов`язковими для всіх підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності.

Відповідно до статті 1 Закону України Про індексацію грошових доходів населення № 1282-ХІІ індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Згідно зі статтею 2 Закону № 1282-ХІІ індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру: пенсії; стипендії; оплата праці (грошове забезпечення); суми виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування; суми відшкодування шкоди, заподіяної працівникові каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я, а також суми, що виплачуються особам, які мають право на відшкодування шкоди в разі втрати годувальника.

Таким чином, твердження позивача у позовній заяві, що цей позов стосується питання щодо неотриманої частини грошового забезпечення, та таке звернення не може бути обмежене будь-якими строками, є помилковим.

Суд зауважує, що законодавець пов`язує початок обчислення строку не з тим, коли особа суб`єктивно з`ясувала для себе або почала усвідомлювати, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням, а про те, коли вона об`єктивно повинна була дізналася про ці рішення, дії чи бездіяльність, що мають вплив на неї, чи мала особа реальну можливість дізнатися про наявність порушення раніше.

Суд також звертає увагу, що дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Дотримання строків звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі.

Разом з цим, поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Отже, звернувшись 31.08.2021 року до суду з даним адміністративним з позовом, позивач пропустила місячний строк звернення до суду, встановлений ч.5 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України, не зазначивши при цьому поважних та об`єктивних причин пропуску вказаного строку.

Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, позивачем не було подано ані клопотання про поновлення строку, ані доказів поважності причин пропуску такого строку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

За таких обставин, суддя доходить висновку, що позовна заява ОСОБА_1 подана без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно частини другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням вищевикладеного, суддя вважає за необхідне адміністративний позов залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з моменту отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 160, 161, ч.1 ст.169, ч.13 ст.ст. 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву Військової частини НОМЕР_1 про залишення адміністративного позову без руху у справі №160/15196/21 - задовольнити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та стягнення коштів - залишити без руху.

Позивачу у п`ятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позову без руху усунути недоліки позовної заяви та надати до канцелярії суду:

- обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду, а також докази поважності причин пропуску відповідного строку.

Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява буде залишена без розгляду відповідно до ч.15 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали направити особі, яка звернулася із позовною заявою.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Серьогіна