Справа № 1340/5529/18
Суддя: Гулик Андрій Григорович
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1340/5529/18
У Х В А Л А

з питань строку звернення до суду

20 вересня 2021 року зал судових засідань №11
Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гулика А.Г.,

за участю:

секретаря судового засідання Лєбєдєва Д.Ю.,

представника позивача Мельника С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду та клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Енергія-Новий Розділ до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення

в с т а н о в и в:

до Львівського окружного адміністративного суду надійшов позов товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія-Новий Розділ» , місцезнаходження: 81652, Львівська область, м.Новий Розділ, вул.Грушевського, 37 до Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області , місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35, в якому позивач просить суд визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення від 30.07.2018 № форми «Ф», яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість в сумі 81558830,00 грн. (в т.ч. 65247050,00 грн. за податковими зобов`язаннями, 16311763,00 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями).

Ухвалою від 18.09.2019 суд допустив заміну відповідача у справі Головного управління ДФС у Львівській області його правонаступником Головним управлінням ДПС у Львівській області.

Ухвалою від 08.09.2021 суд допустив заміну правонаступника заміну відповідача у справі Головне управління ДПС у Львівській області його правонаступником Головним управлінням ДПС у Львівській області код ЄДРПОУ ВП 43968090.

До суду надійшло клопотання представника позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що причини пропуску строку є поважними, а тому пропущений строк підлягає поновленню. Крім того, зазначає, що пропущений строк є незначним.

До суду надійшло клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду. Вказане клопотання обґрунтоване тим, що звернення позивача до суду у цій справі з вимогою про скасування податкового повідомлення-рішення відбулося без подання заяви про поновлення строку звернення із позовом. При цьому, в ході судового розгляду позивачем не доведено поважності причин пропуску строку звернення до суду.

У судовому засіданні представник позивача клопотання про поновлення строку підтримав повністю, просив суд клопотання задовольнити та поновити пропущений строк звернення. Проти задоволення клопотання представника відповідача про залишення позову без розгляду заперечив.

Відповідач у судове засідання явку представника не забезпечив. Представник відповідача до суду клопотання про відкладення розгляду справи. Суд, з`ясувавши думку представника позивача, який наполягав на продовженні розгляду справи за відсутності представника відповідача, ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, залишив клопотання представника відповідача без задоволення.

Вирішуючи клопотання, подані представниками сторін, суд виходив з наступного.

Відповідно до частин першої, другої, третьої, четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого вказаним Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи вказаним Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Пунктом 56.19 статті 56 Податкового кодексу України встановлено, що строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження.

Вказане узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 27.11.2020 року у справі №500/2486/19.

Суд з`ясував, що оскаржуване рішення позивач отримав 12 жовтня 2018 року, а до Львівського окружного адміністративного суду про скасування вищевказаних податкових повідомлень-рішень Позивач звернувся лише 19 листопада 2018 року, тобто із пропуском місячного строку на оскарження відповідного рішення контролюючого органу. При цьому пропуск строку становить 7 календарних днів.

Із урахуванням викладеного суд зазначає наступне.

Зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. Вказаний висновок суду відповідає правовому висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19. Суд наголошує на тому, що у вимірі спірних правовідносин пропуск позивачем строку звернення до суду зумовлений саме відступом Верховного Суду від попередньої правової позиції, яка стосувалася строків звернення до суду, у податкових спорах. Наслідком зазначеного відступу стало скорочення строку звернення до суду.

Як вже зазначалося судом, пропущений строк складає 7 календарних днів. На переконання суду пропущений строк є незначним. При цьому, зі змісту положень КАС України вбачається, що у ньому, як правило, не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду. Окрім цього, не містить КАС України й конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Конституційний Суд України у рішенні від 14.12.2011 №19-рп/2011 підкреслив значущість положень статті 55 Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді. У цьому ж рішенні Конституційний Суд України зазначав, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Рішенням Конституційного Суду України від 09.07.2002 № 15-рп/2002 (справа про досудове врегулювання спорів) визначено, що положення частини другої статті 124 Конституції України стосовно поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Ілхан проти Туреччини" зазначено, що правило встановлення обмежень звернення до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (Ilhan v. Turkey №22277/93).

Відтак, з метою забезпечення принципу правової визначеності та запобігання порушенню принципу верховенства права суди повинні досліджувати дотримання строку звернення до суду, причини його пропуску та послідовно застосовувати відповідні правові наслідки його спливу.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для поновлення строку на звернення до суду, а тому заявлене представником позивача клопотання необхідно задовольнити повністю.

Досліджуючи підставність клопотання представника відповідача суд враховує, зокрема, прецедентну практику ЄСПЛ.

Так, у пунктах 37 та 38 рішення від 18.11.2010 у справі Мушта проти України ЄСПЛ нагадав, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, і має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби.

У рішенні від 03.04.2008 у справі Пономарьов проти України ЄСПЛ визнав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні в часі, ні в підставах для поновлення строків (пункт 41).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду, а тому у його задоволенні необхідно відмовити повністю.

Керуючись статтями 122, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в :

клопотання представника позивача про поновлення строку на звернення до суду задовольнити повністю.

Визнати поважними причинами пропуску товариством з обмеженою відповідальністю «Енергія-Новий Розділ» строків звернення до суду.

Поновити товариству з обмеженою відповідальністю «Енергія-Новий Розділ» строк на звернення до суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду відмовити повністю.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи.

Повна ухвала суду складена 27 вересня 2021 року.

Суддя А.Г. Гулик