Справа № 240/5503/21
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2021 року м. Житомир справа № 240/5503/21

категорія 111010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Лавренчук О.В.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" до Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4449 від 15.01.2021 про відповідність ТОВ «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8289 від 26.01.2021 про відповідність ТОВ «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №16000 від 08.02.2021 про відповідність ТОВ «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21050 від 22.02.2021 про відповідність ТОВ «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Житомирський НПЗ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позову вказує, що в електронному кабінеті платника податків було отримано рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку про відповідність ТОВ «ЖИТОМИРСЬКИЙ НПЗ» критеріям ризиковості. Підставою прийняття оскаржуваних рішень вказано відповідність платника податку п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.». Позивач вважає оскаржувані рішення є необґрунтованими та протиправними та такими, що прийняті не у спосіб, визначений Конституцією та законами, непропорційно та нерозсудливо.

Разом з позовною заявою подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 06.04.2021 відмовлено у забезпеченні позову.

Ухвалою від 06.04.2021 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 15.04.2021 заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

Відзив на позовну заяву надійшов до суду 23.04.2021. Заперечуючи позовні вимоги відповідач вказує, що оперативною інформацією від ДПС України відповідно до Додатка 1 до листа ДПС від 26.06.2020 №10327/7/99-00-04-11-03-07 є: Проведення ризикових операцій, підприємство задіяне в ризиковому ланцюгу постачання від ТОВ «ОПТ Майдан» (код згідно ), ТОВ «Торговий дім проектор» (код згідно ), (дата передачі інформації до ТУ ДПС у Житомирській області - 14.01.2021). Позивач скористався своїм правом, подання документів на виключення з переліку ризикових платників податків, тобто рішення про відповідність/не відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 8289 від 26.01.2021 та №16000 від 08.02.2021 прийнято з урахуванням отриманої від платника податку інформації та копій відповідних документів від 26.01.2021 №1 та №2 від 08.02.2021. Однак, відповідно до витягу з протоколу №14/06-30-18 від 26.01.2021 та №23/06-30-18 від 08.02.2021 подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності вищезазначеного підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості. Здійснюючи моніторинг, контролюючий орган виявляє ризик порушення норм податкового законодавства, який проявляється у ймовірності складання та надання податкової накладної з порушенням ПК України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг дані про які зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування та/або ймовірності уникнення платником податку виконання свого податкового обов`язку. Просить відмовити у задоволенні позову.

Відповідь на відзив надійшла на електронну пошту суду 26.04.2021. Заперечуючи викладені у відзиві аргументі, представник позивача зазначає, що надані відповідачем копії протоколів не містять підписів членів комісії, що були присутні на засіданні, а лист ДПС від 26.06.2020 та додаток 1 до нього не були покладені в основу оскаржуваних рішень, а тому відповідач не може посилатись на вказані докази. Зазначає, що податкова інформація носить виключно інформативний характер та не є належним доказом.

До суду 11.05.2021 надійшла заява позивача про долучення до матеріалів адміністративної справи копій податкових накладних.

Ухвалою суду від 11.05.2021 відмовлено у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 14.05.2021 заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

До суду 27.05.2021 надійшла заява Головного управління ДПС у Житомирській області про заміну сторони - відповідача на правонаступника.

Додаткові пояснення Головного управління ДПС у Житомирській області надійшли до суду 27.05.2021. Заперечуючи позовні вимоги відповідач вказує, що при дослідженні наданих документів, іншої податкової інформації встановлено обставини, які свідчать про удаваний характер діяльності ТОВ "Житомирський НПЗ" із переробки нафтопродуктів, за якими зареєстровано податкові накладні. Вказує, що ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" (код 43714983) орендодавець майна згідно договору оренди №082006 від 06 серпня 2020 року виписувало податкові накладні з постачання бітуму, емульсії, послуг 03 та 07 серпня 2020 року, які зареєструвало з 07 по 14 серпня 2020 року, інших операцій, в т.ч. з надання в оренду майна не відображало у податковій звітності. Рішенням Комісії регіонального рівня ГУ ДПС у Полтавській області від 14.08.2020 №49682 ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" (код 43714983) визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: Участь у схемі формування та розповсюдження ймовірно ризикового податкового кредиту. Згідно договору про оренду резервуарів №1408 від 14 серпня 2020 року ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" передає в оренду резервуари для зберігання нафтопродуктів та газу на земельних ділянках, які знаходяться за адресою, смт. Ємільчино, вул. Грузинська. Предметом договору є резервуари без зазначення їх розмірів та фактичного місця знаходження. Згідно повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, або через які провадиться діяльність, поданого до податкових органів 27.07.2020 ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" відобразило наявність орендованих об`єктів оподаткування у Полтавській області, с. КРАСНА ЛУКА, в тому числі: установка модифікації бітумів в потоці УМБП-22 - 2 штуки; Бітумовоз SF3B38 - шт.; очисні споруди; гаражі - 2 шт,; склади - 2 шт.; холодильні камери зберігання - 2 шт. Однак, будь-які відомості про орендодавця, власника цих об`єктів у податковій звітності відсутні. Договір оренди автотранспортних засобів з ТОВ "Лагуна Голд" (код 40808209, м. Київ) № 1456 від 06.08.2020 також має ознаки удаваного. Підприємство змінило назву на ТОВ "Латепс" та змінило адресу вказану у договорі на м. Львів ще 19.12.2016, тоді ж змінило основний вид діяльності на виробництво сухарів та сухого печива. Керівником приємства став ОСОБА_1 . Підприємство звітності до податкових органів не подає з 2017 року. Відповідно не відображало операцій з оренди та наявності автотранспорту. ТОВ "Житомирський НПЗ" орендує високотехнологічне нафтопереробне обладнання, однак за період з серпня 2020 року не сплатило жодної гривні за електроенергію та її розподіл, що додатково свідчить про відсутність будь-якої виробничої діяльності на обладнанні. Підприємство зареєструвало адресу місця знаходження - м. Житомир, вул. С.Бандери, буд. 5, однак документів, що підтверджують користування вказаним приміщенням до податкових органів не подало, при тому, що за вказаною адресою знаходиться багатоквартирний п`ятиповерховий будинок. Просить відмовити у задоволенні позову.

Протокольною ухвалою, постановленою без виходу до нарадчої кімнати та занесеної секретарем судового засідання до протоколу від 02.06.2021, суд:

- задовольнив клопотання відповідача та замінив його на правонаступника - Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Житомирській області;

- продовжив строк підготовчого провадження до 30 днів.

Ухвалою суду від 14.06.2021 заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції задоволено.

Заперечення на додаткові пояснення надійшли до суду 16.06.2021. У запереченнях представник позивача вказує, що відповідачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження викладеного у додаткових поясненнях. Зазначає, що ані відзив ані витяги з протоколів комісії, ані оскаржувані рішення не містять посилань на обставини, викладені відповідачем у додаткових поясненнях.

У період із 22.06.2021 по 12.07.2021 (включно) головуюча суддя перебувала у відпустці.

Ухвалою суду від 13.07.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, заслухавши пояснення представника позивача та заперечення представника відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд протокольною ухвалою від 03.08.2021 постановив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

У період із 13.09.2021 по 24.09.2021 головуюча суддя перебувала у відпустці.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Житомирській області.

Згідно інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, види діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ":

70.22 Консультування з питань комерційної діяльності й керування (основний);

06.10 Добування сирої нафти;

19.20 Виробництво продуктів нафтоперероблення;

20.14 Виробництво інших основних органічних хімічних речовин;

20.15 Виробництво добрив і азотних сполук;

20.41 Виробництво мила та мийних засобів, засобів для чищення та полірування;

23.20 Виробництво вогнетривких виробів;

23.99 Виробництво неметалевих мінеральних виробів, н.в.і.у.;

82.99 Надання інших допоміжних комерційних послуг, н.в.і.у.;

69.10 Діяльність у сфері права

З матеріалів справи вбачається, що Комісією ГУ ДПС у Житомирській області, відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, прийнято Рішення №4449 від 15.01.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" критеріям ризикових платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі "Податкова інформація" зазначено: У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Товариством з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" до Комісії було подано супровідний лист №1 від 16.01.2021 з поясненнями та копіями документів. Просить скасувати рішення №4449 від 15.01.2021.

Комісією ГУ ДПС у Житомирській області, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 17.01.2021 №1 прийнято Рішення №8289 від 26.01.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" критеріям ризикових платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі "Податкова інформація" зазначено: У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

З матеріалів справи вбачається, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" було надіслано до відповідача супровідний лист №1 від 28.01.2021. Просить скасувати Рішення №4449 від 15.01.2021.

У Рішенні відповідача №1600 від 08.02.2021 вказано про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" критеріям ризикових платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі "Податкова інформація" зазначено: У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Супровідний лист №3 датовано 10.02.2021. У вказаному супровідному листі позивач просить скасувати рішення №16000 від 08.02.2021. Обґрунтування та додані документи ідентичні обґрунтуванню та доданим документам, що вказані у супровідних листах від 16.01.2021 та від 28.01.2021.

Встановлено, що Комісією ГУ ДПС у Житомирській області, відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 11.02.2021 №3, прийнято Рішення №21050 від 22.02.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" критеріям ризикових платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі "Податкова інформація" зазначено: Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості.

Вважаючи вказані рішення протиправними, позивач звернувся до суду з позовною заявою.

Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (далі - ПК України), контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Приписами пп. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

За приписами пунктів 74.1, 74.3 статті 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю. Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Постановою КМУ від 11 грудня 2019 р. №1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №1165).

Так, пунктами 5-7 Порядку зупинення №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Із системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що однією з підстав віднесення платника податку на додану вартість до ризикових, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1).

У свою чергу законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що 15.01.2021 (дата прийняття Рішення про відповідність позивача - платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку №4449 від 15.01.2021) позивачем було подано для реєстрації в ЄРПН 15 (п`ятнадцять) податкових накладних, що перевірялись податковим органом на відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та які були прийняті для реєстрації в ЄРПН без зупинення їх реєстрації (а.с. 99 на звороті - 120).

Відповідачем до суду не надано доказів, що передумовою прийняття оскаржуваних рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості була перевірка податкової накладної, реєстрація якої була зупинена, тобто не надано доказів, що прийняттю оскаржуваних рішень передувало складання та направлення платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого було здійснено моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Отже, комісією регіонального рівня прийняті рішень про відповідність позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про порушення відповідачем Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних при прийнятті оскаржуваних рішень.

З матеріалів справи вбачається, що Рішеннями №4449 від 15.01.2021, від №8289 від 26.01.2021, №16000 від 08.02.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" критеріям ризикових платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі "Податкова інформація" зазначено: У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

У рішенні №21050 від 22.02.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" критеріям ризикових платника податку. Підстава: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. У графі "Податкова інформація" зазначено: "Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості".

Суд відмічає, що Додатком №4 до Порядку №1165 затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)».

В рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом у Рішеннях №4449 від 15.01.2021, від №8289 від 26.01.2021, №16000 від 08.02.2021 лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків, а у рішенні №21050 від 22.02.2021 вказано: "Подані документи не відображають у повному обсязі провадження фінансово-господарської діяльності підприємства, що унеможливлює прийняття рішення про невідповідність критеріям ризиковості".

Зі змісту оскаржуваних рішень про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку вбачається, що зазначаючи про відповідність позивача п.8 Критеріїв, податковим органом викладена загальна фраза про наявність податкової інформації, без зазначення, яка саме податкова інформація стала підставою для прийняття оскаржуваного рішення, що є порушенням приписів Порядку №1165.

Отже, спірні рішення не містять обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Водночас, загальними вимогами, які встановлюються до акту індивідуальної дії, як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних (фактичних і юридичних) підстав, а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Вищенаведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 у якій вказано, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

При цьому, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1 - 8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.

Верховний Суд у постановах від 22.04.2019 у справі №2040/5445/18, від 16.04.2019 у справі №826/10649/17 дійшов висновку про те, що невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Отже, оскаржувані рішення не містить обґрунтованих підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, що свідчить про незаконність оскаржуваного рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові по справі №640/11321/20 від 05 січня 2021 року, №520/111/20 від 22 липня 2021 року.

Окрім того, суд звертає увагу на ту обставину, що у Витягу з Протоколу №6/06-30-18 від 15.01.2021 Комісії ГУ ДПС у Житомирській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних вказано, що при розгляді оперативної інформації в рамках наказу ДПС України від 12 травня 2020 року №204 надійшла інформація від ДПС стосовно ТОВ "Житомирський НПЗ", члени комісії прийняли участь в обговоренні питання відповідності підприємства ознакам ризиковості згідно критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, відповідно додатку 1 до Порядку №1165 та зазначили, що ТОВ "Житомирський НПЗ" ""ймовірно є учасником схеми постачання сумнівного податкового кредиту, які підлягають включенню до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості". Вирішили прийняти рішення про відповідність ТОВ "Житомирський НПЗ" Критеріям ризиковості, згідно п. 8" (а.с. 70).

Відповідачем надано до суду копію Додатку №1 до листа ДПС від 26.06.2020 №10327/7/99-00-04-11-03-07 у якому вказано: назва "ТОВ "Житомирський НПЗ", категорія уваги - 5, дата - 14.01.2021, опис інформації: "проведення ризикових операцій, задіяне в ризиковому ланцюгу постачання від ТОВ "ОПТ МАЙДАН", ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ " ПРОКТОР" (а.с. 72).

Однак, відповідачем не надано до суду жодного належного доказу, на підставі якого податковий орган дійшов висновку, що позивач задіяний в ланцюгу постачання з ТОВ "ОПТ МАЙДАН", ТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ " ПРОКТОР".

Суд звертає увагу на те, що у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі №340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що позивачем ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Окрім того, заперечуючи позовні вимоги та обґрунтовуючи правомірність прийнятих рішень, відповідач вказує, що при дослідженні наданих ТОВ "Житомирський НПЗ" документів, іншої податкової інформації встановлено обставини, які свідчать про удаваний характер діяльності ТОВ "Житомирський НПЗ" із переробки нафтопродуктів, за якими зареєстровано податкові накладні. Вказує, що ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" орендодавець майна згідно договору оренди №082006 від 06 серпня 2020 року виписувало податкові накладні з постачання бітуму, емульсії, послуг 03 та 07 серпня 2020 року, які зареєструвало з 07 по 14 серпня 2020 року, інших операцій, в т.ч. з надання в оренду майна не відображало у податковій звітності. Рішенням Комісії регіонального рівня ГУ ДПС у Полтавській області від 14.08.2020 №49682 ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" (код 43714983) визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, а саме: Участь у схемі формування та розповсюдження ймовірно ризикового податкового кредиту. Згідно договору про оренду резервуарів №1408 від 14 серпня 2020 року ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" передає в оренду резервуари для зберігання нафтопродуктів та газу на земельних ділянках, які знаходяться за адресою, смт. Ємільчино, вул. Грузинська. Предметом договору є резервуари без зазначення їх розмірів та фактичного місця знаходження. Згідно повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням, або через які провадиться діяльність, поданого до податкових органів 27.07.2020 ТОВ "АЛЬЯНС НАФТО-ТРЕЙД" відобразило наявність орендованих об`єктів оподаткування у Полтавській області, с. Красна лука, в тому числі: установка модифікації бітумів в потоці УМБП-22 - 2 штуки; Бітумовоз SF3B38 - шт.; очисні споруди; гаражі - 2 шт,; склади - 2 шт.; холодильні камери зберігання - 2 шт. Однак, будь-які відомості про орендодавця, власника цих об`єктів у податковій звітності відсутні. Договір оренди автотранспортних засобів з ТОВ "Лагуна Голд" (код 40808209, м. Київ) №1456 від 06.08.2020 також має ознаки удаваного. Підприємство змінило назву на ТОВ "Латепс" та змінило адресу вказану у договорі на м. Львів ще 19.12.2016, тоді ж змінило основний вид діяльності на виробництво сухарів та сухого печива. Підприємство звітності до податкових органів не подає з 2017 року. Відповідно не відображало операцій з оренди та наявності автотранспорту. ТОВ "Житомирський НПЗ" орендує високотехнологічне нафтопереробне обладнання, однак за період з серпня 2020 року не сплатило жодної гривні за електроенергію та її розподіл, що додатково свідчить про відсутність будь-якої виробничої діяльності на обладнанні. Підприємство зареєструвало адресу місця знаходження - м. Житомир, вул. С.Бандери, буд. 5, однак документів, що підтверджують користування вказаним приміщенням до податкових органів не подало, при тому, що за вказаною адресою знаходиться багатоквартирний п`ятиповерховий будинок.

Суд зазначає, що на підтвердження вказаної інформації, відповідачем до суду не надано жодного належного та допустимого доказу.

Окрім того, в судовому засіданні представник відповідача зазначила, що позивач відсутній за зареєстрованим місцезнаходженням, однак відповідачем не надано до суду належних доказів на підтвердження вказаної інформації.

Також суд звертає особливу увагу на той факт, що змістовна оцінка реальності господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

Суд відмічає, що в матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які докази на підтвердження підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (Додаток 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних), зокрема, відповідачем не доведено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, не надано жодних належних доказів на підтвердження викладених у відзивах заперечень, а здійснення реєстрації податкових накладних та одночасне прийняття оскаржуваних рішень про віднесення позивача до ризикових вказує на нівелювання питання правомірності формування податкового кредиту з ПДВ по операціям з "удаваними контрагентами та/або операціями".

Враховуючи викладене, суд вважає, що оскаржувані рішення є необґрунтованими, тобто прийнятими без урахування усіх обставин, що мають значення для його прийняття, а тому підлягають скасуванню.

Щодо позовних вимог до ДПС України.

Положеннями п. 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16.09.2015 року у справі №21-1465а15 та від 02.02.2016 року у справі №804/14800/14.

За таких обставин суд вважає, що належним і повним способом захисту порушених прав ТОВ "Житомирський НПЗ" є зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості.

Щодо судових витрат.

Відповідно до ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.

Питання, що стосуються витрат на професійну правничу допомогу, регулюються ст.134 КАС України. Відповідно до ч. 2 цієї статті за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

За приписами частини 3 ст. 134 КАС України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 7 ст. 139 КАС України встановлено, що розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

З матеріалів адміністративної справи вбачається, що між позивачем та Адвокатським об`єднанням "Брати Федорови" укладено Договір №19/02/21/2 від 19.02.2021 про надання правової допомоги.

У п. 1.2 Договору №19/02/21/2 від 19.02.2021 вказано, що перелік послуг з правової допомоги та їх вартість (гонорар) визначається додатковою угодою до цього Договору.

У додатковій угоді №1 від 19.02.2021 до Договору №№19/02/21/2 від 19.02.2021 про надання правової допомоги (а.с. 9) та Додатковій угоді №2 до Договору №19/02/21/2 від 19.02.2021 про надання правової допомоги.(а.с. 121) вказано, що клієнт доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання, на умовах, викладених у Договорі №19/02/21/2 про надання правової допомоги від 19.02.2021, надати клієнту за винагороду послуги із правової допомоги щодо оскарження в судовому порядку рішень комісії ГУ ДПС у Житомирській області №4449 від 15.01.2021, від 26.01.2021 №8289, від 08.02.2021 №16000, від 22.02.2021 №21050, а саме: супроводження судової справи у судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій (правовий аналіз документів; підготовка доказів до судового оскарження, підготовка та подання процесуальних документів, у тому числі: позову, апеляційних, касаційних скарг).

У п. 2 Додаткових угод вказано, що за послуги, передбачені п. 1 цієї угоди клієнт сплачує виконавцю винагороду (гонорар) у розмірі, що становить 15000,00 грн, шляхом перерахування на розрахунковий рахунок виконавця авансовим платежем в день підписання цієї додаткової угоди до Договору.

До матеріалів адміністративної справи додано копію меморіального ордеру №ПН356813 від 22.02.2021 про сплату гонорару в сумі 15000,00 грн, згідно Додаткової угоди №1 від 19.02.2021 до Договору №19/02/21/2 від 19.02.2021.

Згідно з ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Суд зазначає, що принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у ч. 5 ст. 134 КАС України. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно приписів частини 6 та 7 ст. 134 КАС України у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення не співмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Верховний Суд неодноразово висловлював позицію (зокрема, постанови від 20 травня 2020 року у справі №240/3888/19, від 31 березня 2020 року у справі №726/549/19, від 11 грудня 2019 року у справі №2040/6747/18), що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо. При визначенні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката застосуванню підлягає частина п`ята статті 134 КАС України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

Тобто у застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який, тим не менш, повинен ґрунтуватися на критеріях, визначених у частині п`ятій статті 134 КАС України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності заявлених витрат цим критеріям.

Судом враховано правову позицію, викладену у постанові Велика Палата Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі №755/9215/15-ц, яка вказала про виключення ініціативи суду з приводу відшкодування витрат на професійну правничу допомогу одній із сторін без відповідних дій з боку такої сторони. У вказаній постанові Велика Палата Верховного Суду при вирішенні питання про стягнення витрат на професійну правничу допомогу застосувала відповідний підхід надавши оцінку виключно тим обставинам, щодо яких інша сторона мала заперечення. Отже, принцип співмірності розміру витрат на професійну правничу допомогу повинен застосовуватися відповідно до вимог частини шостої статті 134 КАС України за наявності клопотання іншої сторони.

Зазначений підхід до вирішення питання зменшення витрат на правничу допомогу знайшов своє відображення і в постановах Верховного Суду від 2 жовтня 2019 року (справа №815/1479/18), від 15 липня 2020 року (справа №640/10548/19), від 21 січня 2021 року (справа №280/2635/20).

Суд зазначає, що станом на дату розгляду адміністративної справи відповідачем не подано до суду клопотання про зменшення розміру витрат на правничу допомогу.

Однак, враховуючи те, що за умовами Додаткових угод до Договору №19/02/21/2 від 19.02.2021 розмір гонорару визначено з урахуванням супроводження судової справи у судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій, суд вважає за можливе застосувати розмір співмірності і пропорційності та стягнути з відповідача витрати позивача на оплату гонорару адвоката в розмірі 5000,00 грн.

При зверненні до адміністративного суду з позовною заявою позивачем сплачений судовий збір у розмірі 9080, грн (квитанція №6479554 від 19.03.2021 на суму 4580,00 грн, квитанція №ПН1402 від 19.03.2021 на суму 4500,00 грн).

У зв`язку із задоволенням позовних вимог суд дійшов висновку, що судові витрати у вигляді сплати судового збору, понесені позивачем, належать відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у повному розмірі.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 242-246, 255, 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" (вул. Степана Бандери, 5, м.Житомир,10029, до Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Житомирській області (вул. Юрка Тютюнника, 7, м.Житомир, 10003, код ЄДРПОУ ВП 44096781) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4449 від 15.01.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №8289 від 26.01.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №16000 від 08.02.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості;

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №21050 від 22.02.2021 про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Житомирський НПЗ» критеріям ризиковості.

Зобов`язати Відокремлений підрозділ Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Житомирський НПЗ» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Відокремлений підрозділ Головного управління Державної податкової служби у Житомирській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський НПЗ" документально підтверджені судові витрати у сумі 14080 (чотирнадцять тисяч вісімдесят) гривень 00 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.В. Лавренчук