Справа № 380/3045/21
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2021-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2021 рокуЛьвівСправа № 380/3045/21 пров. № А/857/11611/21
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Качмара В.Я., Курильця А.Р.

з участю секретаря судового засідання Юрченко М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу за апеляційною скаргою Галицької митниці Держмитслужби на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року (суддя першої інстанції Брильовський Р.М., м. Львів, повний текст складено 29.04.2021)

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування наказу від 06.01.2021 №14-дс про притягнення його як начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби до дисциплінарної відповідальності.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що дисциплінарного проступку він вчиняв. Перебуваючи на вищезазначеній посаді, виконував свої посадові обов`язки належним чином та в повному обсязі. Ним було дотримано та належним чином виконувались Положення про відділ митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби та Посадова інструкція начальника відділу митного оформлення, та положення нормативно-правових актів України.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року позовні вимоги було задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ Галицької митниці Держмитслужби від 06.01.2021 №14-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» про притягнення начальника відділу митного оформлення №4 митного поста "Яворів" Галицької митниці Держмитслужби ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності. Стягнуто на користь позивача з Галицької митниці Держмитслужби за рахунок його бюджетних асигнувань 908 грн судового збору.

Із таким судовим рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу. Вважає, таке постановленим з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права. Просить скасувати рішення і постановити нове - про відмову у задоволенні позову. Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, зазначив, що за результатами розгляду дисциплінарної справи щодо позивача було встановлено неналежне виконання своїх обов`язків посадовими особами відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів». Так, мали місце 12 випадків по «зеленому коридору» та 107 випадків по «Червоному коридору» зазначення результату виконання форм контролю, код яких розпочинається з « 00» (скасування митної формальності відповідно до довідників наявних в АСМО «Інспектор». Тобто, в ході здійснення митних формальностей при пропуску через митний кордон на етапі перевірки занесеної інформації до функціональних модулів АСМО по АСУР системою визначаються форми митного контролю, які є обов`язковими для виконання посадовими особами. Прийняття цими посадовими особами рішень щодо нездійснення митного контролю у зазначених формах та обсягах не допускається. Також в результаті виконання орієнтувань інспекторами відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» не під`єднано акти митних оглядів до вкладки «Підтверджуючі документи» та не вказано в примітках до пропуску жодної інформації, що свідчила б про виконання митних формальностей. Кожне друге відпрацювання орієнтувань посадовими особами відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби здійснювалося без повідомлення контактної особи. Позивачем як начальником відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби було вчинено дисциплінарний проступок, який полягав у неналежному виконанні ним своїх посадових обов`язків в частині забезпечення якісної організації роботи відділу та належного контролю за діями підпорядкованого особового складу, що спричинило недотримання посадовими особами відділу Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для вивчення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31 липня 2015 року №684, в частині вживання заходів щодо невідкладного інформування про наявні митні формальності, за результатами СУР, відповідних посадових осіб або керівників структурних підрозділів митниці згідно з розділом VІІ пунктом 4 абзацом 3 даного Порядку, пункту 3.7 Порядку внесення інформації про можливі порушення законодавства з питань митної справи до модуля «Орієнтування» АСМО «Інспектор», затвердженого наказом Держмитслужби від 23 квітня 2020 року №147. Отже дисциплінарне стягнення до позивача було застосовано на законних підставах. Апелянт також зазначив, що оскаржуваний наказ містить необхідні відомості, передбачені ч. 2 ст. 77 Закону України «Про державну службу». Крім того, апелянт вказав, що підлеглих позивачеві працівників також було притягнуто до відповідальності за порушення законодавства.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому вказав про законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення.

У судовому засіданні представник відповідача Твердохліб І.М. підтримала апеляційну скаргу та дала пояснення, аналогічні викладеним у ній доводам.

Представник позивача Галайський О.В. заперечив щодо задоволення апеляційної скарги та пояснив, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення.

Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з таких мотивів.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 працює начальником відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби.

Наказом Галицької митниці Держмитслужби №14-дс від 06.01.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» до начальника відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби ОСОБА_1 за неналежне виконання посадових обов`язків застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність вказаного наказу з таких мотивів.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях визначає Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 року №889-VIII (далі - Закон № 889-VІІІ).

Згідно з ч.2 ст. 5 цього Закону відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом.

Відповідно до статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення); 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності врегульовано Законом України № 889-VІІІ, за змістом статті 61 якого обумовлено, що службова дисципліна забезпечується шляхом:

1) дотримання у службовій діяльності вимог цього Закону та інших нормативно-правових актів у сфері державної служби та виконання правил внутрішнього службового розпорядку;

2) формування керівником державної служби у підпорядкованих державних службовців високих професійних якостей, сумлінного ставлення до виконання своїх посадових обов`язків, поваги до прав і свобод людини і громадянина, їхньої честі та гідності, а також до держави, державних символів України;

3) поєднання керівниками усіх рівнів методів переконання, виховання і заохочення із заходами дисциплінарної відповідальності щодо підпорядкованих державних службовців;

4) поєднання повсякденної вимогливості керівників до підпорядкованих державних службовців з постійною турботою про них, виявленням поваги до їхньої честі та гідності, забезпеченням гуманізму та справедливості.

Згідно з ч. 1 ст. 64 Закону України «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з п. 5 ч. 2 цієї ж статті дисциплінарними проступками є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

За правилами ч. 1 ст. 66 Закону України «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Отже, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується певним органом до працівника, який порушив трудову дисципліну, тобто вчинив дисциплінарний проступок.

За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: КЗпП України, Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.

Відповідно до ч.2 ст.77 Закону України «Про державну службу» у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Наказ, як документ офіційно-ділового стилю повинен характеризуватися точністю, стислістю і зрозумілістю викладення. Зрозумілість наказу полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту наказу.

Наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.

У наказі Галицької митниці Держмитслужби від 06.01.2021 №14-дс «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» не зазначено суті вчиненого ОСОБА_1 порушення, в чому конкретно виразилося неналежне виконання посадових обов`язків позивачем, а також які норми чинного законодавства були ним порушені, а також обставин , за яких мало місце порушення.

Тобто, в наказі відсутній стислий виклад обставин справи.

Отже, оскаржуваний наказ є немотивованим і не містить всіх передбачених законом відомостей, необхідних для висновку про наявність чи відсутність в діях працівника складу дисциплінарного проступку.

Також суд першої інстанції правильно врахував, що позивач, як начальник відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби у своїй діяльності окрім положення законодавства, керується також Положенням про відділ митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби затвердженого в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби В.Цабаком 29.07.2020 та посадовою інструкцією начальника відділу митного оформлення, затвердженою в.о. начальника Галицької митниці Держмитслужби 29.07.2020.

Розділи 3, 4 та 5 Положення визначають порядок діяльності керівництва відділу, його права та обов`язки, та відповідальність.

Положення Посадової інструкції встановлюють права та основні посадові обов`язки начальника відділу митного оформлення.

Як видно з досліджених судом матеріалів дисциплінарного провадження, такі не містять відомостей про порушення позивачем Положення про відділ митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби та Посадової інструкції начальника відділу митного оформлення.

Так у поданні про притягнення позивача до відповідальності зазначено, що начальником відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Галицької митниці Держмитслужби ОСОБА_1 вчинено дисциплінарний проступок, який полягає у неналежному виконанні ним своїх посадових обов`язків в частині забезпечення якісної організації роботи відділу та належного контролю за діями підпорядкованого складу, що спричинило недотримання посадовими особами відділу митного оформлення №4 митного поста «Яворів» Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для вивчення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31 липня 2015 року №684, в частині вживання заходів щодо невідкладного інформування про наявні митні формальності, за результатами СУР, відповідних посадових осіб або керівників структурних підрозділів митниці згідно з розділом VІІ пунктом 4 абзацом 3 даного Порядку, пункту 3.7 Порядку внесення інформації про можливі порушення законодавства з питань митної справи до модуля «Орієнтування» АСМО «Інспектор», затвердженого наказом Держмитслужби від 23 квітня 2020 року №147.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що ні в цьому документі, ні в інших документах, що містяться в матеріалах дисциплінарної справи, не зазначено, які саме дії позивачем були вчинено неправомірно, або їх не було вчинено, хоча такий обов`язок було покладено на нього відповідно до його посадової інструкції.

Отже, відповідачем не було встановлено складу вчиненого позивачем порушення.

Відповідно до частини 1 ст.67 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Оскільки у матеріалах дисциплінарної справи та оскаржуваному наказі про притягнення позивача до відповідальності відсутні відомості про об`єктивну сторону вчиненого позивачем проступку, зокрема не вказано, коли і які саме дії були вчинені позивачем, або в чому полягала бездіяльність, обставини вчинення порушення, неможливо встановити характер і тяжкість вчиненого дисциплінарного проступку.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що оскаржуваний наказ не відповідає вимогам Закону України «Про державну службу».

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову та скасування оскаржуваного наказу як протиправного.

Щодо доводів апелянта про притягнення до відповідальності підлеглих позивачеві працівників за неналежне виконання ними своїх обов`язків, апеляційний суд зазначає, що даний факт не дає підстав стверджувати, що в діях позивача також наявні ознаки дисциплінарного проступку.

Так, матеріалами дисциплінарного провадження не встановлено, що саме невжиття позивачем як керівником структурного підрозділу певних передбачених внутрішніми актами заходів спричинило вказані порушення, які були допущені його підлеглими працівниками.

За таких обставин, колегія суддів дійшла до висновку про те, що суд першої інстанції вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, при цьому судом були повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Враховуючи, що апеляційний суд залишає в силі рішення суду першої інстанції, то в силу вимог частини шостої статті 139 КАС України судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути, у разі відповідності вимогам ст.328 КАС України, оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О. О. Большакова
судді В. Я. Качмар
А. Р. Курилець
Повне судове рішення складено 24.09.2021.