Справа № 640/26213/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 вересня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Рибченка Олександра Георгійовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року (розглянута у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «ФАВОРИТ» про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И Л А:

У грудні 2019 року, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «ФАВОРИТ» (далі - відповідач), в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 24-го поверху житлового будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ФАВОРИТ» (), місцезнаходження юридичної особи: проспект Героїв Сталінграду, будинок 12-Є, м. Київ, 04210 який здійснює господарську діяльність: м. Київ, проспект Героїв Сталінграду, 12 Ж в Оболонському районі м. Києва, шляхом знеструмлення та накладення печаток на електророзподільний щиток 24-го поверху об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ФАВОРИТ», до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України в м.Києві.

В якості підстави позову позивач зазначив, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року позов задоволено повністю.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 24-го поверху житлового будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ФАВОРИТ» (), місцезнаходження юридичної особи: проспект Героїв Сталінграду, будинок 12-Є, м. Київ, 04210 який здійснює господарську діяльність: м. Київ, проспект Героїв Сталінграду, 12 Ж в Оболонському районі м. Києва, шляхом знеструмлення та накладення печаток на електророзподільний щиток 24-го поверху об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ФАВОРИТ», до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки

Покладено на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення.

Не погоджуючись з вказаною постановою, особа, яка не брала участі у справі станом на дату прийняття оскаржуваного рішення, звернулася до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що на виконання вимог доручення Прем`єр-міністра України від 16.01.2019 №50768/1/1-18 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві протягом лютого-листопада 2019 здійснювалися позапланові заходи державного нагляду (контролю) за додержанням управителями багатоквартирних будинків підвищеної поверховості та висотних будинків вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на підставі наказу від 11.11.2019 №950 «Про проведення позапланових перевірок» на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 5 квітня 2007 р. №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 21.01.2019 №73/33044, доручень Прем`єр-міністра України від 16.01.2019 №50768/1/1-8 та ДСНС України від 21.01.2019 №02-928/261 та посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 12.11.2019 №7363 проведено позапланову перевірку Об`єднання співвласників багатоквартирних будинків «ФАВОРИТ», розташованого по пр. Героїв Сталінграду, 12-Є, 12-Ж в м. Києві щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 15.11.2019 №751 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки житловим будинком Об`єднанням співвласників багатоквартирних будинків «ФАВОРИТ», в якому зазначені виявлені порушення, зокрема, 39 порушень:

1. Протипожежну відстань між будинком та адміністративною будівлею дозволяється використовувати для стоянок транспорту (порушення п. 1, 4 глави ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ)).

2. Реконструкція та технічне переоснащення приміщень технічних поверхів та загальних поверхів, здійснено без документації, яка затверджена у встановленому порядку (порушення п. 21 розділу ІІ ППБУ).

3. На технічних поверхах (24-й, 28-й поверхи) житлового будинку дозволяється улаштовувати приміщення громадського та офісного призначення, а також приміщення технічного 27-го поверху переобладнано в житлові квартири (порушення п. 2.12 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

4. Із працівниками підприємства не проведено інструктажі з питань пожежної безпеки (порушення п. 15 розділу ІІ ППБУ).

5. І приміщеннях 24-го поверху дозволяється улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (порушення п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ).

6. Не проведено технічне обслуговування вогнегасників (порушення п. 3.17 глави 3 розділу V ППБУ).

7. Не призначена особа, відповідальна за пожежну безпеку на об`єкті, а також особи відповідальні за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, утримання засобів протипожежного захисту (порушення п. 2 розділу ІІ ППБУ).

8. Територія, споруди та приміщення не обладнані відповідними знаками безпеки відповідно до ДСТУ ISO 6309:2007 «протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» та ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности» (порушення п. 8 розділу ІІ ППБУ).

9. З`єднання жил проводів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушення п. 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ).

10. Територію підприємства, будинки, споруди, приміщення технологічні установки не забезпечені первинними засобами пожежогасіння (порушення п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ).

11. Протипожежні двері не обладнані пристроями для самозачинення та ущільнення в притулах, а також не мають відповідне маркування згідно з ДСТУ Б В.2.6-77 в порушення п. 6.29 ДБН В.1.1-7 (порушення п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

12. На незадимлюваних сходових клітках дозволяється встановлювати прилади опалення (порушення п. 2.30 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

13. Зовнішня поверхня облицювання стін будинків виконана з використанням горючих матеріалів більшим групи горючості Г1 в порушення п. 5.6 ДБН В.1.1-7-2016 (порушення п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

14. Для житлового будинку (об`єкт V категорій складності згідно з ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорій складності об`єктів будівництва») не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 «Пожарная безпосность. Общие требования» (порушення п. 2.33 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

15. Вихід на покрівлю не виконано через протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро в порушення п. 8.6, ДБН В.1.1-7-2016 (порушення п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

16. В приміщеннях комор не встановлено протипожежні двері класу вогнестійкості ЕІ 30 з сертифікатом відповідності УкрСепро в порушення п. 6.2, табл. 3, ДБН В.1.1.7-2016 (порушення п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

17. Не забезпечено утримання засобів протипожежного захисту житлового будинку у працездатному стані (порушення п. 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

18. Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинків через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди не відповідає межі вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізолювальної спроможності) (порушення п. 2.4 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

19. Допускається зачинення дверей евакуаційних виходів (двері, що ведуть до зовнішньої повітряної зони сходових кліток типу Н1) на замки, які не відчиняються зсередини без ключа (порушення п. 2.27 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

20. Сходові клітки не забезпечені евакуаційним освітленням (порушення п. 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

21. Допускається знімання пристроїв для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів (порушення п 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

22. Влаштовані незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові (порушення п. 1.24 глави 1 розділу IV ППБУ).

23. Не всі приміщення обладнані системами протипожежного захисту з виводом сигналу на пульт централізованого пожежного спостереження відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 (порушення п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ).

24. Наявні системи протипожежного захисту (системи пожежної сигналізації, автоматичні системи пожежогасіння, системи протидимного захисту, системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей) знаходяться в непрацездатному стані (порушення п. 1.1 глави 1 розділу V ППБУ).

25. Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметру та стволом, а також важелем для полегшення відкривання вентиля (порушення підп. 2 п. у 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

26. На дверцятах пожежних шафок із зовнішнього боку не вказані після літерного індексу «ПК» порядковий номер крана та номер телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (порушення підп. 8 п. у 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

27. Коридори останнього поверху не забезпечені системою внутрішнього протипожежного водопроводу (порушення п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

28. Для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не установлені вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 м від рівня підлоги як усередині, так і поза приміщеннями (за потреби) (порушення п. 3.10 глави 3 розділу VППБУ).

29. Виходи з приміщень громадського призначення не ізольовані від сходової клітки житлового будинку на рівні 2 поверху (п. 2.53 ДБН В.2.2-15-2005) (порушення п. 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

30. Датчик положення крана для запускання пожежних насосів знаходиться в неробочому стані (п. 4.26 ДБН В.2.2-15-2005) (порушення п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

31. Не надано підтвердження відповідності класу стійких до поширення полум`я згідно з 4.2 ДСТУ 4809 кабелів та проводів, прокладених у пучках (два і більше кабелі та/або проводи) в порушення п. 4.23.2 ДБН В.2.2-15-2005 (порушення п. 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ).

32. Не надано підтвердження відповідності межі вогнестійкості згідно з ДСТУ Б В.1.1-11 не менше ніж 90 хв, а установок евакуаційного освітлення, систем оповіщення про пожежу і керування евакуацією людей - не менше ніж 15 хв. на кабельні лінії живлення, управління (керування), які мають забезпечувати функціонування в умовах пожежі спеціальних ліфтів для транспортування пожежних підрозділів, установок пожежогасіння, систем підпору повітря, димовидаляння і протипожежних насосів в порушення п. 4.23.6 ДБН В.2.2-15-2005 (порушення п. у 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ).

33. Ліфти не працюють в режимі «ПОЖЕЖА» в порушення п. 6.1.9 розділу IV «Правила будови і безпечної експлуатації ліфтів» затверджених наказом Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду 01.09.2008 №190, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 7 жовтня 2008 р. за №937/15628, ДСТУ EN 81-73 (порушення п. 22 розділу ІІ, 2.36 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

34. Відсутній доступ для використання пожежних кран-комплектів в порушення п.п. 8.12 ДБН В.2.5-64:2012 (порушення п. 2.2 глави 1 розділу V ППБУ).

35. Відсутній акт проведення прихованих робіт, що підтверджує ізоляцію, від горючих основ (конструкцій) суцільним шаром негорючого матеріалу, відкрито прокладених незахищених проводів (кабелів) та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів (порушення п. 1.12 глави 1 розділу IVППБУ).

36. Не всі посадові особи пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444 (порушення п. 16 розділу ІІ ППБУ).

37. Не проведено замір опору ізоляції та перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушення п. 1.20 глави 1 розділу IV ППБУ).

38. Шляхи евакуації захаращені меблями, обладнанням та різними матеріалами (приміщення 24-го) (порушення п. 2.37 глави 2розділу ІІІ ППБУ).

39. Приміщення сміттєзбірної камери не обладнане спринклерним пожежогасінням із розрахунковою витратою води 1,8 л/с в порушенні п. 4.28 ДБН В.2.2-15:2005 (порушення п. 1.3 глави 1 розділу V ППБУ).

Примірник акту від 15.11.2019 №751 отримала голова правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ФАВОРИТ» - Хохрякова Марина Аналіївна, про що зроблено відповідну відмітку в акті перевірки №751.

Державним інспектором складено протокол серії КИ №052794/452 від 25.11.2019 та постанова про серії КИ №052794/452 від 25.11.2019 про адміністративне правопорушення відповідно до статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Позивач, не отримавши доказів усунення усіх зазначених в акті порушень та вважаючи порушення такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, які перебувають, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (в редакції, чинній на момент проведення перевірки).

Згідно з ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» одними із основних принципів державного нагляду (контролю) є: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

В силу вимог ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За змістом статті 1 Кодексу цивільного захисту України цим Кодексом врегульовано відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно зі ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Приписами ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено в ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Окрім зазначеного вище, колегія суддів зазначає, що зазначене вище рішення не впливає на права та обов`язки апелянта у справі тому на думку суду, зупинення експлуатації приіщень є пропорційним, з урахуванням наведених порушень, збиткам, яких може зазнати суб`єкт господарювання в зв`язку з забороною та можливими негативними наслідками для життя та здоров`я людей в разі виникнення пожежі. Надзвичайна подія за таких обставин може призвести до незворотних наслідків. У даному випадку наявність обґрунтованого побоювання, що підтверджено доказами, є достатнім для вжиття заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації приміщень.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повній висновку, що підлягають задоволенню позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень 24-го поверху житлового будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «ФАВОРИТ» (), за адресою: проспект Героїв Сталінграду, будинок 12-Є, м. Київ, який здійснює господарську діяльність: м. Київ, проспект Героїв Сталінграду, 12 Ж в Оболонському районі м. Києві. На думку суду, обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення в цій частині може бути покладено на контролюючий орган. Водночас це не повинно перешкоджати облаштуванню приміщень з метою усунення встановлених недоліків, відповідні роботи повинні проводитись з дотриманням правил безпеки.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - Рибченка Олександра Георгійовича - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль