Справа № 520/16653/21
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

23 вересня 2021 року Справа № 520/16653/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Зоркіна Ю.В., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Головного управління Держпродспоживслужби в Харківській області до Сахновщинського комунальне водоканалізаційного підприємства про стягнення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом, у якому просить суд: стягнути з Сахновщинського комунального водоканалізаційного підприємства штраф у сумі 290608.49 грн; зобов`язати Сахновщинське комунальне водоканалізаційне підприємство повернути споживачам необґрунтовано одержану виручку в розмірі 290608.49 грн.

Ухвалою від 06.09.2021 у справі відкрито провадження.

22.09.2021 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, яке з посиланням на п.6 ч. 6 ст.12 КАС України обумовлено розміром суми заявленої до стягнення з підприємства, складністю справи, необхідністю дотримання принципу змагальності сторін в процесі.

Вирішуючи зазначене клопотання суд зазначає, наступне.

За визначенням пункту 20 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно з пунктом 6 частини шостої статті 12 КАС України до справ незначної складності віднесено, зокрема, справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Отже, вказана норма стосується оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тоді як предметом позову є саме стягнення суми штрафу.

Водночас, згідно з положеннями частин третьої, четвертої статті 12 КАС України виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні, у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як визначено частиною другою ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. Даний спір не належить до тих, що визначені у частині четвертій ст.257 КАС України.

Вирішуючи питання про прийняття справи до розгляду та розгляду її за правилами спрощеного позовного провадження, суд врахував вимоги частини третьої ст.257 КАС України, в т.ч. категорію та складність справи, відсутність необхідності призначати експертизу чи викликати свідків у справі.

Таким чином, оскільки справа в розумінні ст.12 КАС України є справою незначної складності відсутні правові підстави для розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу , що виходячи із змісту ст.159 КАС України, учасники справи викладають письмово свої пояснення у заявах по суті справи, якими для відповідача є відзив та заперечення. Відповідно до частини третьої ст.79 КАС України відповідач повинен подати докази разом із поданням відзиву.

Отже, сторони встановленим порядком розгляду справи не обмежені у своїх процесуальних правах, у свободі наданні суду доказів та заперечень щодо наведених позивачем обставин, у доведенні перед судом їх переконливості.

У заяві позивач не обґрунтував, які є перешкоди для об`єктивного встановлення усіх обставин у даній справі та яким чином розгляд справи у загальному позовному провадженні цьому сприятиме.

Суд враховує також правову позицію Європейського суду з прав людини викладену у справі "Устименко проти України" від 29 жовтня 2015 року. Так, у пункті 41,зокрема, зазначено що у справі порушувалося суто правове і технічне питання, а не питання факту або оцінки доказів. Суд неодноразово постановляв, що такі спори краще розглядати в рамках письмової процедури, а не за допомогою усних слухань.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав розгляду справи за правилами загального провадження.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.12,257,52, 295-297 КАС України, суд

ухвалив

Клопотання позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути викладені в апеляційній скарзі на остаточне рішення по справі

Суддя Зоркіна Ю.В.