Справа № 640/14322/20
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 вересня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В.

за участю секретаря Островської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мельника Станіслава Вікторовича про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року за апеляційною скаргою Офісу Генерального прокурора на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора (Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур), третя особа - Прокуратура міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 09.04.2020 № 349;

- зобов`язати Офіс Генерального прокурора та відповідну кадрову комісію призначити позивачу новий час (дату) повторного проходження (складання) етапу атестації - іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 липня 2020 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року апеляційну скаргу Офісу Генерального прокурора задоволено. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 липня 2020 року скасовано та прийнято постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено.

22 березня 2021 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Мельник Станіслав Вікторович подав заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі за апеляційною скаргою Офісу Генерального прокурора на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора (Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур), третя особа - Прокуратура міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.04.2021 відкрито провадження за заявою представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мельника Станіслава Вікторовича про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, колегія суддів вважає, що в її задоволенні необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 361 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), постанова або ухвалу суду, що набрала законної сили, може бути переглянута у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Згідно з ч. 2 ст. 361 КАС України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Таким чином, нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Відповідно до ч. 4 ст. 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Отже, нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 06 березня 2018 року у справі № 2а-23903/09/1270, від 03 квітня 2018 року у справі № 477/1012/14-а, від 26 червня 2019 року у справі №493/410/15-а.

При цьому, колегією суддів враховується, що згідно рішення Європейського суду з прав людини від 18.11.2004 року у справі «Правєдная проти Російської Федерації» процедура відміни остаточного судового рішення передбачає, що наявні докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, що бажає відміни судового рішення, повинна довести, що вона не мала можливості надати докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають значення для вирішення справи.

Також, колегією суддів враховується, що Європейський суд з прав людини у рішеннях від 28.11.1999 року у справі «Брумареску проти Румунії» та від 24.07.2003 року у справі «Рябих проти Росії» вказав, що одним з основоположних аспектів принципу верховенства права є юридична визначеність, яка передбачає, що в разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, яке набрало законної сили, не може ставитися під сумнів.

В обґрунтування заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами заявником зазначено наступне.

Наказом Генеральної прокуратури №105 від 21.02.2020 «Про встановлення прохідного балу для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур, а також оприлюднення Зразка тестових питань та правил складання іспиту» передбачено, що у кожному питанні може бути лише одна правильна відповідь, крім деяких завдань вербального тесту, де потрібно обрати два варіанти, про що буде окремо повідомлено в умові завдання.

23.02.2021 позивачу та його представнику стало відомо, що тестами інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик «PSYMETRICS», за допомогою яких 05.03.2020 позивач проходив іспит у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички для прокурорів, зокрема абстрактно-логічним, в межах запитань підвищеної складності передбачається два одинакові варіанти відповідей, один з яких невірний; такі завдання відносяться до типу 2 «Виключення зайвого». Дана обставина підтверджується відповіддю ТОВ «Сайметрікс-Україна» від 17.02.2021.

Таким чином, 05.03.2020 під час проходження позивачем анонімного тестування на загальні здібності та навички для прокурорів в абстрактно-логічному блоці питань, позивачу задавались питання, які передбачали два одинакові варіанти відповідей, один з яких невірний, а отже за правильну по суті відповідь позивачу не зараховувались відповідні бали. Також є невідомим критерій за яким інструментом вимірювання психологічних та інших характеристик «PSYMETRICS» визначалась невірна відповідь з двох можливих однакових варіантів відповідей.

На переконання заявника вказані обставини відповідають ознакам, які характерні для існування нововиявлених обставин.

У постанові від 17.11.2020 у справі № 826/14818/15 Верховний Суд підкреслив, що перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - це факультативна стадія адміністративного процесу, під час якої суд, який ухвалив судове рішення, після набрання ним законної сили, переглядає його з ініціативи осіб, які брали участь у справі у зв`язку із виявленням істотних обставин, що існували, але не були і не могли бути їм відомі на час вирішення справи. Таким чином, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами здійснюється для надання можливості виправити судові рішення, неправосудність яких, зазвичай, обумовлена обставинами, незалежними від суду.

Істотність обставини означає те, що якби суд її міг урахувати при вирішенні справи, то це тією чи іншою мірою вплинуло б на результат вирішення. Ознаку «не були і не могли бути відомі особи» потрібно розглядати як сукупність двох необхідних умов. Тобто для визнання обставини нововиявленою недостатньо щоб особа просто не знала про наявність певної істотної обставини, а потрібно, щоб вона і не могла знати про неї. Якщо вона все-таки могла знати про певну обставину за добросовісного ставлення до справи, тоді ця підстава для перегляду відсутня.

Таким чином, як підкреслено в указаній постанові Верховного Суду, при розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд повинен встановити: наявність відповідних виняткових обставин для перегляду судового рішення, які за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку повинні спростовувати факти, які було покладено в основу судового рішення; чи не ґрунтується заявлена нововиявлена обставина на переоцінці тих доказів, які вже оцінювалися судом у процесі розгляду справи; чи заявлена обставина не являє собою новий доказ або нове обґрунтування позовних вимог чи заперечень проти позову.

Виникнення нових або зміна обставин після вирішення спору не можуть бути підставою для зміни або скасування судового рішення, а отже, не вважаються нововиявленими обставинами нові докази, які виявлені після постановлення рішення суду.

Таким чином, доводи позивача про те, що інформація щодо наявності двох однакових відповідей на питання абстрактно-логічного блоку, викладена в листах ТОВ «Сайметрікс-Україна» від 17.02.2021 №02/0221 та від 26.02.2021 №05/0221 є нововиявленою, безпідставні.

Крім того, у листі ТОВ «Сайметрікс-Україна» від 14.05.2021 №01/0521 вказано, що в зазначеному завданні лише одна правильна відповідь, тому завдання не суперечить наказу Генеральної прокуратури №105 від 21.02.2020 «Про встановлення прохідного балу для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур, а також оприлюднення Зразка тестових питань та правил складання іспиту».

Також зазначено, що в межах абстрактно-логічного тесту Інструменту «PSYMETRICS» міститься лише одне завдання, яке передбачає два візуально однакові варіанти відповідей (два візуально однакові зображення), один з яких невірний. Відтак, в процесу тестування, позивачу могло бути подано лише одне таке завдання.

Зазначено, що набрана позивачем кількість балів прямо залежала від того, на скільки питань та якого рівня складності він відповів правильно.

Перегляд у даному випадку рішення суду за нововиявленими обставинами фактично зводитиметься до переоцінки наявних у матеріалах справи доказів, що, як вже було наголошено вище, суперечить меті і завданням цього інституту, а також порушує принцип остаточності судового рішення.

Таким чином, з урахуванням положень законодавства, яке підлягає застосуванню до спірних правовідносин, колегія суддів дійшла висновку про те, що підстави для перегляду за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року відсутні, тому заява позивача про перегляд вказаних судових рішень за нововиявленими обставинами задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 1 ст. 369 КАС України у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 325, 328, 329, 361, 369 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А :

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 - адвоката Мельника Станіслава Вікторовича про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року за апеляційною скаргою Офісу Генерального прокурора на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора (Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур), третя особа - Прокуратура міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови виготовлено 24.09.2021.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

В.О. Аліменко

Н.В. Безименна