Справа № 640/24879/20
Суддя: Оксененко Олег Миколайович
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Оксененка О.М.,

суддів: Лічевецького І.О.,

Мельничука В.П.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційні скарги Кабінету Міністрів України та Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_6 до Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та Кабінету Міністрів України про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_6 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та Кабінету Міністрів України, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати підпункт 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1, затвердженого на засіданні Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 4 серпня 2020 року, протокол №2;

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 4 від 08 вересня 2020 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року.

На обґрунтування позовних вимог зазначає, що конкурс на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, який був оголошений 08.07.2020 року та в якому безпосередньо приймав участь позивач, був проведений з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки дії комісії відбувались з наявним конфліктом інтересів.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2021 року позовні вимоги - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано підпункт 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1, затвердженого на засіданні Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 4 серпня 2020 року, протокол №2.

Визнано протиправним та скасовано рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом №4 від 08 вересня 2020 року;

Визнано протиправним та скасовано рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом №5 від 15 вересня 2020 року;

Визнано протиправним та скасовано рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом №5 від 15 вересня 2020 року.

В апеляційній скарзі, Кабінет Міністрів України, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції було надано оцінку правомірності включення ОСОБА_4 до складу конкурсної комісії, що було здійснено на підставі розпорядження Кабінету Міністрів України від 25.06.2020 №773-р.

На думку апелянта, зазначене розпорядження не є предметом розгляду, тому суд першої інстанції безпідставно вийшов за межі предмету спору, надаючи оцінку участі ОСОБА_4 у складі Конкурсної комісії.

Окрім того, апелянт звертає увагу на те, що визначення у Регламенті проведення Конкурсною комісією співбесід кандидатів та робочих нарад, лише деталізує визначену законом форму діяльності та не встановлює інших, ніж визначено статтею 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» процедур.

Також, як вказує апелянт, судом першої інстанції не було встановлено та не обґрунтовано, які саме негативні наслідки настали безпосередньо для позивача внаслідок прийняття оскаржуваних рішень та у чому полягає відновлення його прав, що свідчить про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Крім того, не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити.

Зазначена апеляційна скарга обґрунтована тим, що вказану справу судом першої інстанції безпідставно було розглянуто суддею одноособово, так як згідно частини першої статті 33 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, крім випадку, встановленого частиною четвертою статті 22 цього Кодексу, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

З огляду на вказане, наявні підстави для скасування такого рішення суду першої інстанції з огляду на пункт 1 частини третьої статті 317 КАС України.

До того ж, Конкурсна комісія у своїй апеляційній скарзі зазначає про те, що судом першої інстанції не було відображено жодної оцінки доводам, викладеним Комісією щодо відсутності зв`язку між обставинами включення ОСОБА_4 до складу Конкурсної комісії та результатами голосування по питанню обрання її голови.

Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, як і Кабінет Міністрів України, вказує про відсутність у позивача права на звернення до суду з даним позовом, оскільки позивачем не було надано належних допустимих і достатніх доказів порушень прав позивача під час проведення конкурсного відбору.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачем зазначено, що будь-який автоматичний перерозподіл голосів, передання свого голосу для голосування чи право на виставлення балів у разі відсутності члена Конкурсної комісії чинним законодавством не пеередбачено.

З огляду на вказане, позивач вважає безпідставною апеляційну скаргу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, та просить залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 25 червня 2020 року Кабінетом Міністрів України було прийнято Розпорядження № 773-р, яким утворено Конкурсну комісію, до складу якої увійшли ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 .

У подальшому, 08.07.2020 Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до свого рішення (Протокол № 1) оголосила відкритий конкурс на зайняття посад членів НКРЕКП.

Одночасно, на засіданні 08 липня 2020 року члени Конкурсної комісії обрали Головою Конкурсної комісії ОСОБА_1 та затвердили Регламент Конкурсної комісії, Порядок та умов проведення конкурсного відбору на зайняття посади члена НКРЕКП, Порядок оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1, та Пам`ятку кандидату на посаду члена НКРЕКП.

Надалі, за результатами розгляду поданих позивачем документів, відповідно до протоколу №3 від 27 серпня 2020 року засідання Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Конкурсною комісією було прийнято рішення про допуск ОСОБА_6 до участі у відкритому конкурсі з добору кандидатів на посаду члена НКРЕКП.

07 вересня 2020 року відповідно до Графіку проведення співбесід з кандидатами на посаду члена НКРЕКП в рамках першого оцінювання, з позивачем було проведено співбесіду, за результатами якої він отримав 53,8 балів.

Як зазначає позивач, не зважаючи на те, що максимальною кількістю балів за результатами даного оцінювання є 60 балів, однак інший кандидат отримав 62,5 балів з 60 можливих.

За результатами другого оцінювання (співбесіди з кандидатами), позивач отримав 86,3 балів.

Водночас, позивач вказує, що максимальна кількість балів, яку міг отримати конкурсант на даному етапі складала 96 балів, однак інший кандидат отримав 103,5 балів з максимальних 96 балів.

З огляду на положення підпункту 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів, відповідно до якого у разі відсутності одного чи двох членів Конкурсної комісії НКРЕКП на засіданні, або неможливості брати участь у голосуванні через конфлікт інтересів загальний бал кандидата визначається шляхом ділення загальної кількості балів, виставлених голосуючими членами Конкурсної комісії НКРЕКП на кількість голосуючих членів Конкурсної комісії НКРЕКП, та такий середній бал додається до загальної суми балів за кожного відсутнього (відсутніх) або неголосуючого (неголосуючих) членів Конкурсної комісії НКРЕКП, які на думку позивача, є дискримінаційним, а результати оцінювання - не об`єктивними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки підпунктом 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів фактично порушено принципи законності та об`єктивності оцінювання, адже фактичне виставлення балів, які члени Конкурсної комісії не виставили кандидату у зв`язку зі своєю відсутністю під час оцінювання кандидатів (співбесіди з кандидатами), є необ`єктивними та такими, що суперечать нормам чинного законодавства, тому наявні підстави для визнання протиправним та скасування такого пункту.

Крім того, суд першої інстанції дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом №4 від 08 вересня 2020 року; визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року та визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом №5 від 15 вересня 2020 року, оскільки вони є похідними від попередньої позовної вимоги, яка була задоволена.

Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Закон України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року № 1540-VIII (надалі - Закон №1540-VIII).

Відповідно до статті 1 Закону №1540-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України. Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Внаслідок реорганізації діяльності НКРЕКП, яку запроваджено Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» від 19 грудня 2019 року № 394-IX, запроваджено схему ротації членів Регулятора.

Пункт 4 Розділу II Закону № 394-IX встановлює строки такої ротації: ротація членів Регулятора, які перебувають на посаді станом на день набрання чинності цим Законом, застосовується до: одного члена Регулятора - до 1 липня 2020 року; одного члена Регулятора - до 1 липня 2021 року; одного члена Регулятора - до 1 липня 2023 року; двох членів Регулятора - до 1 липня 2024 року; двох членів Регулятора - до 1 липня 2025 року. Схема ротації членів Регулятора з поіменним списком затверджується Президентом України.

У даному випадку, такий поіменний список ротації членів НКРЕКП затверджено Указом Президента України № 258/2020 від 30 червня 2020 року.

Статтею 8 Закону №1540-VIII встановлено, що до складу Регулятора входять сім членів, у тому числі Голова. Призначення на посаду члена Регулятора здійснюється за результатами відкритого конкурсного відбору на зайняття цієї посади, крім випадків, передбачених цим Законом. Організацію та проведення конкурсного відбору здійснює Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Конкурсна комісія), що утворюється і діє відповідно до цього Закону. Конкурсна комісія утворюється при Кабінеті Міністрів України. Склад Конкурсної комісії затверджується Кабінетом Міністрів України.

До складу Конкурсної комісії входять: 1) три особи - за поданням комітету Верховної Ради України, до предмета відання якого належать питання розвитку паливно-енергетичного комплексу, вугільної, газової, нафтової, нафтопереробної промисловості, електроенергетики та житлово-комунальних послуг; 2) одна особа - за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері паливно-енергетичного комплексу; 3) одна особа - за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері регіонального розвитку та житлово-комунального господарства.

Конкурсна комісія вважається повноважною у разі затвердження в її складі не менше чотирьох осіб.

Порядок та умови проведення відкритого конкурсу затверджуються Конкурсною комісією та розміщуються на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України, в загальнодержавних друкованих засобах масової інформації.

Порядок та умови проведення відкритого конкурсу мають містити, зокрема, вимоги щодо: критеріїв оцінювання професійної компетентності кандидатів, відповідно до яких Конкурсна комісія складає рейтинг кандидатів на посаду члена (членів) Регулятора; забезпечення прозорості проведення конкурсу; зберігання матеріалів конкурсу протягом строку повноважень члена Регулятора.

Прийом документів на відкритий конкурс здійснюється протягом 45 календарних днів з дня оголошення конкурсу. Порядок та умови проведення відкритого конкурсу затверджуються Конкурсною комісією та розміщуються на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України, в загальнодержавних друкованих засобах масової інформації.

Конкурсна комісія протягом 30 календарних днів з дня завершення прийому заявок на відкритий конкурс проводить необхідні процедури, передбачені порядком проведення відкритого конкурсу, за результатами голосування складає рейтинг кандидатів на посаду члена (членів) Регулятора та оприлюднює його на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України. Протягом зазначеного строку також проводяться спеціальна перевірка кандидатів, передбачена Законом України «Про запобігання корупції», і перевірка, передбачена Законом України «Про очищення влади». Рішення Конкурсної комісії приймаються простою більшістю голосів її членів. У разі рівного розподілу голосів голос голови Конкурсної комісії є вирішальним.

З аналізу вищезазначених норм права вбачається, призначення на посаду члена Регулятора здійснюється за результатами відкритого конкурсного відбору на зайняття цієї посади та проведення засідань щодо прийому документів та конкурс в цілому у відкритому судовому засіданні.

З огляду на вказане, Конкурсною комісією було оголошено прийом документів на відкритий конкурс у зв`язку із закінченням строку повноважень члена НКРЕКП, відповідно до умови, визначеної Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг».

Як наслідок, 08.07.2020 Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до свого рішення (Протокол № 1) оголосила відкритий конкурс на зайняття посад членів НКРЕКП.

Тобто, відповідач під час прийняття рішення, оформлене протоколом №1 від 08 липня 2020 року про оголошення відкритого конкурсу на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг діяв у відповідності до вимог законодавства.

На виконання частини третьої статті 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», 25.06.2020 Кабінетом Міністрів України було прийнято Розпорядження № 773-р, яким утворено Конкурсну комісію, до складу якої увійшли ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 .

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги у цій частині, виходив з наявності порушень під час формування складу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів НКРЕКП, що впливає на законність прийнятих Конкурсною комісією рішень, оскільки ОСОБА_4 на момент його призначення членом Конкурсної комісії був дійсним членом наглядової ради Державного концерну «Укроборонпром», що свідчить про наявність конфлікту інтересів, так як членами Конкурсної комісії не можуть бути особи, які є членами органів управління суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

Як вбачається з матеріалів справи, на офіційному веб-сайті Державного концерну «Укроборонпром» зазначено, що ОСОБА_4 на момент його призначення членом Конкурсної комісії був дійсним членом наглядової ради зазначеного підприємства, що не заперечується відповідачем.

Крім того, відповідно до інформації з сайту концерну «Укроборонпром» щодо підприємств концерну (ІНФОРМАЦІЯ_2) та реєстру ліцензіатів, розміщеному на сайті НКРЕКП (ІНФОРМАЦІЯ_1), до складу концерну входять підприємства, які є ліцензіатами НКРЕКП, а саме: Державне підприємство «Новатор», Державне підприємство Науково-виробничий комплекс «Прогрес», Державне підприємство «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект».

Однак, колегія суддів зауважує, що відповідно до положень Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», членами Конкурсної комісії не можуть бути особи, які є членами органів управління суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

З огляду на вище зазначене, наявні порушення під час формування складу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів НКРЕКП, що впливає на законність прийнятих Конкурсною комісією рішень.

Щодо надання оцінки підпункту 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1, затвердженого на засіданні Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 4 серпня 2020 року, протокол №2, суд апеляційної інстанції звертає увагу на наступне.

Так, на першому засіданні комісією було прийнято Регламент Конкурсної комісії з добору. Розділом 3 Регламенту Конкурсної комісії передбачені наступні форми роботи Конкурсної комісії: Засідання Конкурсної комісії (п.3.1 Регламенту); Співбесіда з кандидатами (тестування кандидатів) (п.3.2 Регламенту); Робоча нарада (п.3.3 Регламенту).

У подальшому, Конкурсною комісією було затверджено Порядок оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, (протокол №2) (надалі - Порядок оцінювання), яким визначено методологію оцінювання кандидата на зайняття вакантної посади члена НКРЕКП, показники оцінювання та способи їх встановлення.

Згідно з пунктом 1 Порядку оцінювання, оцінювання - це визначення рівня професійної компетентності допущених до конкурсу кандидатів відповідно до критеріїв конкурсного відбору, встановлених «Порядком та умовами проведення відкритого конкурсного відбору на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», та критеріїв відбору, що відповідають положенням статей 7 і 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Відповідно до пункту 2 Порядку оцінювання, оцінювання кожного кандидата проводиться прозоро, з урахуванням принципів недискримінаційності та об`єктивності.

Пунктом 3 Порядку оцінювання закріплено, що оцінювання здійснюється шляхом проведення співбесід, у відповідності до пункту 2.2.7 Порядку та умов проведення відкритого конкурсного відбору на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Пунктом 5 Порядку оцінювання закріплено, що перше оцінювання здійснюється за 5-ти бальною шкалою. Бали виставляються окремо як оцінка: самопрезентації; особистої та соціальної компетентності, організаторських здібностей; відповідності етичним та моральним критеріям.

Максимальна оцінка, яку виставляє член Конкурсної комісії НКРЕКП - 15 балів. Мінімальна - 0 балів.

Відповідно до пункту 7 Порядку оцінювання, співбесіда з визначення рівня професійної компетентності (друге оцінювання) триває до 40 хвилин та проводиться у такому порядку: 7.1. вступна частина; 7.2. запитання до кандидата (щодо його професійної компетенції; здібностей та здатності); 7.3. оцінювання результатів кандидата.

Пунктом 8 Порядку оцінювання передбачено, що друге оцінювання здійснюється за 12-ти бальною шкалою. Бали виставляються окремо як оцінка: рівня професійної компетенції (професійні знання, досвід, навички); рівня професійних здібностей та здатностей.

Максимальна оцінка, яку виставляє член Конкурсної комісії НКРЕКП - 24 бали. Мінімальна - 0 балів.

Пунктом 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП закріплено, що кожен член Конкурсної комісії НКРЕКП заповнює по одному листку оцінювання кандидата шляхом обведення або закреслення відповідного балу та здає його секретарю Конкурсної комісії. Секретар Конкурсної комісії, разом із представником Секретаріату Кабінету Міністрів України здійснюють підрахунок балів, виставлених членами Конкурсної комісії НКРЕКП.

При цьому, у відповідності до підпункту 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання у разі відсутності одного чи двох членів Конкурсної комісії НКРЕКП на засіданні, або неможливості брати участь у голосуванні через конфлікт інтересів загальний бал кандидата визначається наступним чином:

- визначається середній бал шляхом ділення загальної кількості балів, виставлених голосуючими членами Конкурсної комісії НКРЕКП на кількість голосуючих членів Конкурсної комісії НКРЕКП;

- цей середній бал додається до загальної суми балів за кожного відсутнього (відсутніх) або неголосуючого (неголосуючих) членів Конкурсної комісії НКРЕКП. Секретар Конкурсної комісії НКРЕКП оголошує загальний бал кандидата».

Частиною третьою статті 8 Закону №1540-VIII закріплено, що рішення Конкурсної комісії приймаються простою більшістю голосів її членів. У разі рівного розподілу голосів голос голови Конкурсної комісії є вирішальним.

Відповідно до пункту 1.5.4 Регламенту Конкурсної комісії, члени Конкурсної комісії мають право голосувати «за» чи «проти» будь-якого рішення Конкурсної комісії НКРЕКП, а в окремих випадках утриматися від голосування, з обґрунтуванням такого рішення (наприклад, у разі конфлікту інтересів); оголошувати окрему думку щодо рішення Конкурсної комісії НКРЕКП, підписувати рішення Конкурсної комісії НКРЕКП.

Таким чином, з огляду на вищевикладене вбачається, що у разі присутності 4 членів Конкурсної комісії максимальна кількість балів, яку може набрати конкурсант у першому етапі складає 60 балів, а у другому - 96 балів відповідно.

При цьому, на виставлення балів конкурсантам мають право лише члени, які присутні на такому конкурсі та лише за себе, керуючись власним переконанням та принципами прозорості та законності, що цілком узгоджується з принципами діяльності конкурсної комісії.

На думку позивача, підпунктом 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання фактично порушено принципи законності та об`єктивності оцінювання, адже фактичне виставлення балів, які члени Конкурсної комісії не виставили кандидату у зв`язку зі своєю відсутністю під час оцінювання кандидатів (співбесіди з кандидатами), є необ`єктивними та такими, що суперечать нормам чинного законодавства.

Як вбачається з системного аналізу норм Закону №1540-VIII та Регламенту комісії члени Конкурсної комісії, приймаючи рішення, мають один голос та оцінюють кандидатів на посаду члена НКРЕКП самостійно, маючи конкретно визначену максимальну кількість балів.

Разом з тим, будь-який автоматичний перерозподіл голосів, передання свого голосу для голосування чи права на виставлення балів у разі відсутності члена Конкурсної комісії чинним законодавством не передбачено.

Тобто, на виставлення балів конкурсантам мають право лише члени, які присутні на такому конкурсі та лише за себе, керуючись власним переконанням та принципами прозорості та законності, що цілком узгоджується з принципами діяльності конкурсної комісії.

У той же час, підпунктом 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання, донарахування середнього «бонусного» балу можливо виключно у двох випадках:

1) коли член Конкурсної комісії не приймав участь у засіданні;

2) якщо член Конкурсної комісії не брав участь у голосуванні у разі наявності конфлікту інтересів.

Однак, що чинним законодавством також не передбачена можливість Конкурсної комісії донараховувати додатковий середній «бонусний» бал від імені члена Конкурсної комісії, який не був присутній під час проведення співбесіди.

З огляду на вище зазначене, колегія суддів погоджується з висновкому суду першої інстанції про те, що підпунктом 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання фактично порушено принципи законності та об`єктивності оцінювання, адже фактичне виставлення балів, які члени Конкурсної комісії не виставили кандидату у зв`язку зі своєю відсутністю під час оцінювання кандидатів (співбесіди з кандидатами), є необ`єктивними та такими, що суперечать нормам чинного законодавства, що свідчить про наявність підстав для задоволення позовних вимог у цій частині.

Як наслідок, наявні підстави для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 4 від 08 вересня 2020 року; визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року та визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом №5 від 15 вересня 2020 року, оскільки вони є похідними від попередньої.

Суд апеляційної інстанції критично відноситься до безпідставного твердження апелянта - Кабінету Міністрів України про вихід суду першої інстанції за межі предмету спору, з огляду на надання оцінки правомірності включення ОСОБА_4 до складу конкурсної комісії, виходячи з того, що розпорядження Кабінету Міністрів України №773-р від 25.06.2020 про утворення конкурсної комісії до складу якої увійшли: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 та ОСОБА_5 , не оскаржувалось позивачем, а у позовній заяві як аргумент її доводів, лише зауважувалось, що останній також був членом наглядової ради ДК «Укроборонпром» і ця обставина, як і порушення принципу прозорості, законності і об`єктивності при оцінюванні членами конкурсної комісії кандидатів на посаду члена НКРЕКП є підставою для висновку, що дії відповідачів суперечили нормам чинного законодавства.

До того ж, слід прийняти до уваги, що в повноваження Кабінету Міністрів України не входять повноваження щодо формування конкурсної комісії, оскільки до її складу входять: три особи - за поданням комітету Верховної Ради України, до предмета відання якого належать питання розвитку паливно-енергетичного комплексу, вугільної, газової, нафтової, нафтопереробної промисловості, електроенергетики та житлово-комунальних послуг; одна особа - за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері паливно-енергетичного комплексу; одна особа - за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері регіонального розвитку та житлово-комунального господарства.

Тобто, склад комісії формується в такий спосіб, коли Кабінет Міністрів має лише номінальну функції в його створенні, а саме затвердження його складу за пропозицією відповідних органів влади.

Посилання апелянта - Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, з огляду на розгляд даної справи суддею одноособово, колегія суддів не приймає до уваги, з огляду на наступне.

Як свідчать матеріали справи, згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.10.2020 визначено наступний склад суду: головуючий суддя Качур І.А.

Відповідно до частини сьомої статті 31 КАС України якщо справа має розглядатися суддею одноособово, але цим Кодексом передбачена можливість колегіального розгляду такої справи і про це прийнято відповідне рішення, така справа розглядається в суді першої інстанції - колегією суддів, до складу якої включається суддя, визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою при автоматизованому розподілі справ, та два судді, додатково визначених Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою після прийняття рішення про колегіальний розгляд справи.

У силу вимог частини першої статті 33 КАС України адміністративні справи, предметом оскарження в яких є рішення, дії чи бездіяльність Кабінету Міністрів України, Національного банку України, окружної виборчої комісії (окружної комісії з референдуму), розглядаються і вирішуються в адміністративному суді першої інстанції колегією у складі трьох суддів.

При цьому, усі адміністративні справи в суді першої інстанції, крім випадків, встановлених цим Кодексом, розглядаються і вирішуються суддею одноособово (стаття 32 КАС України).

Згідно з частиною другою статті 33 КАС України питання про призначення колегіального розгляду вирішується до закінчення підготовчого засідання у справі (до початку розгляду справи, якщо підготовче засідання не проводиться) суддею, який розглядає справу, за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, про що постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи, що предметом позову є саме рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг, та жодних клопотань від сторін щодо колегіального розгляду не надходило, відтак розгляд даної справи суддею одноособово є правомірним.

Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обгрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Доводи апеляційних скарг не спростовують докази, досліджені та перевірені в суді першої інстанції та не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному рішенні.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.

Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційні скарги Кабінету Міністрів України та Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 червня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Оксененко

Судді І.О. Лічевецький

В.П. Мельничук