Справа № 320/11368/21
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2021-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 вересня 2021 року м. Київ № 320/11368/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах позивача ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

у с т а н о в и в:

16.09.2021, до суду звернувся адвокат Корнієнко А.А. в інтересах позивача ОСОБА_1 в порядку оскарження бездіяльності ГУ ПФУ у Київській області щодо відмови у здійсненні нарахування та виплаті їй пенсії у підвищеному розмірі як непрацюючому пенсіонеру, яка проживає в населеному пункті, який віднесено до зони гарантованого добровільного відселення, у розмірі двох мінімальних заробітних плат за період з 17.07.2018, відповідно до вимог ст.39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, та зобов`язання відповідача здійснити перерахунок та виплату підвищення до пенсії як непрацюючому пенсіонеру з 17.07.2018. Також просить суд поновити строк звернення до адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши позовну заяву на предмет дотримання вимог ст.ст. 160-161 КАСУ, суд констатує її невідповідність вимогам процесуального закону та вважає за необхідне залишити позов без руху.

Недоліки позовної заяви повинні бути усунені шляхом подання позову у новій редакції із зазначенням у ньому: обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги з посиланням на докази, які ці обставини підтверджують, зокрема, час та підстави взяття заявниці на облік як пенсіонерки в органах ПФУ з представленням довідки про взяття на облік та копії розпорядження про призначення пенсії та конкретизацією розрахункового періоду, який має ураховуватись судом при визначенні загального розміру стягнення, тобто конкретизацією позовних вимог в частині періоду стягнення; надання обґрунтованого розрахунку суми на виплату якої претендує заявниця із визначенням всіх її складових та представленням документів, які підтверджують кожну складову розрахунку та методики здійсненого обчислення, в тому числі, із визначення розрахункової величини суми виплат, відповідно до ст.39 Закону України Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, суми загальних виплат, одержаних позивачкою за спірний період, тобто з 17.07.2018 по дату звернення до суду у розрізі помісячних виплат та наданням суду підтверджуючих документів про одержання цих сум (виписка банківської карти; довідки про грошові перекази) тощо; подання копії розпорядження про призначення пенсії станом на час взяття на облік та витягу з Реєстру застрахованих осіб; зазначення загального розміру підвищення до пенсії, призначеного позивачці станом на 01.07.2018; викладення обставин виникнення у позивачки права на підвищення до пенсії із зазначенням дати виникнення такого права та посиланням на докази, якими це право підтверджено, а також з урахуванням того, що ст.39 Закону України "Про статус і соціальний статус громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" передбачена доплата у порядку і розмірах, визначених КМУ тільки громадянам, які працюють у зоні відчуження.

Суд звертає увагу, що у поданій заяві позивачка просить зобов`язати орган пенсійного фонду здійснити нарахування виплат з 17.07.2018, в той час як до суду позовна заява надійшла 06.09.2021, тобто після спливу 4 років з моменту виникнення права на їх одержання.

Відповідно до положень ч.1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суддя зауважує, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права. Порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен був дізнатись, що містяться у ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивачки з фактом порушення її прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

Строк позовної давності у даному випадку обчислюється по кожному місяцю, за яким має нараховуватися така пенсія, окремо. Право на позов відносно додаткової пенсії чорнобильцям виникає щомісяця, а позовна давність обчислюється з того місяця, коли громадянин дізнався або повинен був дізнатися про порушення права. Вказаний підхід повністю кореспондується із позицією Верховного Суду України, яка викладена в ухвалі від 17.02.2010 року по справі № 6-911св09. Судова практика також сформувала правило якщо додаткові пенсії чорнобильцям виплачувалися у неповному розмірі, то вважається, що громадяни дізналися про порушення своїх прав після отримання неповних сум виплат. Тому, позивачці у позовній заяві в новій редакції необхідно вказати в якому місяці та якого року вона одержала пенсійні виплати у меншому розмірі.

При цьому, суд звертає увагу, що процесуальний Закон не дає визначення терміну поважні причини. Між тим в Рішенні Верховного суду України від 13.09.2006 по справі № 6-26370кс04 (№ в ЄДРСРУ 135558) вказане наступне: "Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим". Поновлення процесуальних строків на оскарження рішень є дискреційними повноваженнями суду, а під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний або судовий орган, приймаючий рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. При цьому, поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють особі вчасно реалізувати право на судовий захист.

Таким чином, суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 звернулася до суду з порушенням, визначеного законом строку позовної давності, без обґрунтувань причин його пропуску та підстав для поновлення за відсутності бодай яких-небудь доказів на підтвердження наведених обставин.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У зв`язку з цим позивачці слід надати пояснення та докази на їх підтвердження, що свідчать про те, що вона не знала і не могла знати про порушення її прав станом на липень 2018 року при одержанні відповідних пенсійних виплат, або ж зазначити обставини, що об`єктивно перешкоджали позивачеві своєчасно реалізувати право на звернення до суду за захистом своїх прав у строки, передбачені Кодексом адміністративного судочинства України. Подана заява про поновлення строків не містить чіткого обґрунтування поважних причин пропуску строку, обізнаність позивачки про порушення її прав лише після консультації з адвокатом не приймається судом до уваги в якості доказів.

Крім того, відповідно до ч.3 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Адвокат позивачки, як на підставу звільнення від сплати судового збору, посилається на пільги та компенсації, встановлені Законом України від 28.02.1991, №796-XII "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" та додає до позову копію посвідчення громадянки ОСОБА_1 , яка потерпіла від Чорнобильської катастрофи 3 категорії, серії НОМЕР_1 .

Перелік осіб, звільнених від сплати судового збору, визначений частиною 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір". Так, відповідно до пункту 10 частини 1 статті 5 Закону України "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - громадяни, віднесені до 1 та 2 категорій постраждалих внаслідок Чорнобильської катастрофи.

У свою чергу, Закон України №796-XII визначає осіб, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Ними є: 1) учасники ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС - громадяни, які брали безпосередню участь у ліквідації аварії та її наслідків; 2) потерпілі від Чорнобильської катастрофи - громадяни, включаючи дітей, які зазнали впливу радіоактивного опромінення внаслідок Чорнобильської катастрофи; 3) громадяни, які брали безпосередню участь у ліквідації інших ядерних аварій та їх наслідків, у ядерних випробуваннях, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї, у складанні ядерних зарядів та здійсненні на них регламентних робіт; 4) громадяни, які постраждали від радіоактивного опромінення внаслідок будь-якої аварії, порушення правил експлуатації обладнання з радіоактивною речовиною, порушення правил зберігання і захоронення радіоактивних речовин, що сталося не з вини потерпілих.

Встановлений статус позивачці, згідно наданої копії посвідчення, не передбачає пільги щодо сплати судового збору.

Згідно з частиною 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору тощо.

Можливість заявлення такого клопотання передбачена частиною 1 статті 133 КАС України, статтею 8 Закону України "Про судовий збір" (за наявності доказів про скрутний майновий стан сторони та за умов, визначених частиною 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір").

Ставки судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно ч.2 ст.4 цього Закону за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою судовий збір сплачується у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч.3 ст. 6 закону).

Суд зазначає, що позивачкою у прохальній частині позову заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме: просить визнати протиправними дії ГУ ПФУ у Київській області та зобов`язати здійснити перерахунок та нарахувати підвищення до пенсії.

Відтак, позивачкою необхідно сплати судовий збір відповідно до Закону України "Про судовий збір" за дві вимоги немайнового характеру у встановленому законом порядку та розмірі, доказів для звільнення її від сплати судового збору, які можуть бути прийняті до уваги судом, позивачкою не подано.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

З огляду на те, що матеріали позовної заяви оформлені не належним чином, чого вимагає Кодекс адміністративного судочинства України, суддя визнав за необхідне залишити позовну заяву без руху.

Роз`яснити позивачці, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суд -

у х в а л и в:

позовну заяву адвоката Корнієнка Андрія Андрійовича в інтересах позивача ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Брагіна О.Є.