Справа № 160/2551/21
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2021-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 вересня 2021 року м. Дніпросправа № 160/2551/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,

за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.

за участю:

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпро апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.03.2021 року, (суддя суду першої інстанції Віхрова В.С.), прийняте в порядку письмового провадження в м. Дніпро, в адміністративній справі №160/2551/21 за позовом приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» до Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення, -

ВСТАНОВИВ :

19 лютого 2021 року приватне акціонерне товариство «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби № від 22.11.2019 року.

В обґрунтування позову зазначено, що позивач не погоджується з оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням, з огляду на наступне. Предметом перевірки було питання своєчасності реєстрації податкових накладних, порушення були встановлені контролюючим органом з аналізу податкових накладних в частині дати, якою були зареєстровані такі накладні. Позивач зазначає, що вся інформація щодо відправлення електронного звіту, а також спосіб його відправки, фіксуються в протоколі подій відповідного документа комп`ютерної програми M.E.Doc, дата та час відправлення, що фіксується M.E.Doc зазначається у вкладці Очікується доставка, підтвердженням успішного формування та відправки документа є наявність вкладки Очікується доставка та інформація, збережена в ній. Позивач зазначає, що спірні податкові накладні були своєчасно надіслані до контролюючого органу. Отже, позивач, виконавши свій обов`язок щодо своєчасного складання, підписання та направлення до податкового органу податкових накладних протягом встановлених Податковим кодексом України строків, не може нести відповідальність у вигляді накладення на нього штрафу за те, що такі податкові накладні були зареєстровані податковим органом в ЄРПН після спливу граничних строків.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 березня 2021 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби № від 22.11.2019 року. Стягнуто на користь позивача витрати зі сплати судового збору.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що не відповідає дійсності позиція позивача про те, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша з цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу. Відповідно до діючого законодавства не передбачено втручання працівників ДПС у роботу Єдиного реєстру податкових накладних. Обов`язок своєчасної подачі та реєстрації податкової накладної покладається на платника податків.

Від позивача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якій зазначає. що неузгодженість дій органів державної влади або невиконання державними органами та їх посадовими особами своїх безпосередніх обов`язків (в даному випадку несвоєчасна реєстрація податкових накладних) не повинно тягнути за собою покладення на суб`єкта господарювання надмірних обов`язків або інших несприятливих наслідків.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, перевіривши в межах доводів апеляційних скарги правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Приватне акціонерне товариство Дніпропетровський тепловозоремонтний завод () зареєстровано юридичною особою 04.05.2001 року, перебуває на обліку в Східному міжрегіональному управлінні ДПС по роботі з великими платниками податків.

На підставі пункту 200.10 статті 200, в порядку статті 76 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку з питання несвоєчасної реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в єдиному реєстрі податкових накладних по Приватному акціонерному товариству Дніпропетровський тепловозоремонтний завод.

При проведенні перевірки використано: податкові декларації з податку на додану вартість за грудень 2018 року, за січень-червень 2019 року, направлені до Єдиного реєстру податкових накладних.

За результатами перевірки складено акт від 31.10.2019 року №99/28-10-50-06/00659101.

Перевіркою встановлення порушення вимог п. 201.1 та п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України в частині порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 545625,70 грн., із 16 до 30 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 62619,39 грн., із 31 до 59 календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 1305120,90 грн., від 60 і більше календарних днів із сумою ПДВ в розмірі 9637444,45 грн.

На підставі акту перевірки від 31.10.2019 року №99/28-10-50-06/00659101 Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби сформовано податкове повідомлення-рішення від 22.11.2019 року №, яким застосовано до позивача штраф у загальному розмірі 4313600,53 грн. за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних:

- на 15 та менше календарних днів на суму ПДВ 545625,70 грн. застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 54562,57 грн.;

- від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 62619,39 грн. застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 12523,88 грн.;

- від 31 до 59 календарних днів на суму ПДВ 1305120,90 грн. застосовано штраф у розмірі 30% у сумі 391536,28 грн.;

- від 61 і більше календарних днів на суму ПДВ 9637444,15 грн. застосовано штраф у розмірі 40% у сумі 3854971,80 грн.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що позивач у повному обсязі виконав свій обов`язок щодо реєстрації податкових накладних від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 у строк, встановлений п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а тому податкові накладні від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 вважаються зареєстрованими у день направлення позивачем на реєстрацію 05.02.2019 року. В свою чергу, податкові накладні від 02.01.2019 року № 1, від 14.01.2019 року № 2, від 14.02.2019 року № 10, від 14.02.2019 року № 18 були зареєстровані із пропуском строку їх реєстрації, однак у зв`язку з неправильним обрахуванням суми санкцій податкові повідомлення рішення підлягають скасуванню.

Вирішуючи спір між сторонами суд апеляційної інстанції виходить із наступного.

Відповідно до пп. а, б п. 185.1. ст.185 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно п.187.1. ст.187 Податкового кодексу України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (п.188.1. ст.188 Податкового кодексу України).

Відповідно до норм пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів, 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів, 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів, 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

У випадку встановлення факту вчинення платником податку порушення граничного терміну реєстрації податкових накладних контролюючий орган відповідно до п. 58.1 ст. 58 ПК України (визначає підстави, порядок оформлення та вручення податкового повідомлення-рішення) та положень п. 2 розд. II Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204 (що зареєстрований в Міністерстві юстиції 22.01.2016 за № 124/28254), складає податкове повідомлення-рішення за формою Н - за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 ПК України (додаток 13 до зазначеного Порядку).

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних регламентовано Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010р. № 1246(далі - Порядок № 1246).

Пунктами 2, 3 Порядку № 1246 встановлено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Згідно з пунктом 4 Порядку № 1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 11 Порядку № 1246 встановлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (п. 13 Порядку № 1246).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 14 Порядку № 1246).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 15 Порядку № 1246).

Системний правовий аналіз наведених правових норм дозволяє зробити висновок, що у будь-якому випадку контролюючий орган протягом операційного дня зобов`язаний надіслати платнику податку одну з квитанцій: або про прийняття податкової накладної, або про її неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Аналогічний правовий висновок зроблено Верховним Судом у складі суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 17.04.2018 р. в справі №820/6330/16.

З аналізу вказаних норм вбачається, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем.

Крім того, строки, визначені для реєстрації податкових накладних, встановлені у календарних днях, при цьому право платника податку для реєстрації податкових накладних пов`язане виключно з операційним днем, який відповідно до Порядку № 1246 триває з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДПС, та/або безпосередніх дій працівників ДПС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Вищевикладене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеною в постанові від 03.04.2020р. у справі №160/5380/19, адміністративне провадження №К/9901/34753/19.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДПС у строк, встановлений цією статтею.

Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10 червня 2019 року у справі №802/1825/16-а та від 12 липня 2019 року у справі №0940/1600/18.

Встановлені обставини справи свідчать, що відповідно до відомостей з програми електронного документообігу М.Е.Dос властивості документа:

- податкова накладна від 23.01.2019 № 3 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, повідомлення 05.02.2019 року, очікується доставка - 15.03.2019 року, квитанція №1 17.03.2019 року;

- податкова накладна від 31.01.2019 № 6 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, повідомлення 05.02.2019 року, прийнято - 18.02.2019 року, очікується доставка - 15.03.2019 року, повідомлення 17.03.2021 року, квитанція №1 17.03.2019 року;

- податкова накладна від 31.01.2019 № 5 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, повідомлення 05.02.2019 року, очікується доставка - 15.03.2019 року, повідомлення 17.03.2019 року, квитанція №1 17.03.2019 року;

- податкова накладна від 02.01.2019 № 1 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, повідомлення 05.02.2019 року, очікується доставка - 15.03.2019 року, повідомлення 17.03.2019 року, квитанція №1 17.03.2019 року;

- податкова накладна від 14.01.2019 № 2 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, повідомлення 05.02.2019 року, прийнято - 06.02.2019 року, очікується доставка - 30.07.2019 року, повідомлення 31.07.2019 року, квитанція №1 31.07.2019 року;

- податкова накладна від 30.01.2019 № 4 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, очікується доставка - 29.07.2019 року, квитанція №1 30.07.2019 року;

- податкова накладна від 30.01.2019 № 8 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, очікується доставка - 29.07.2019 року, квитанція №1 30.07.2019 року;

- податкова накладна від 31.01.2019 № 9 була надіслана позивачем до контролюючого органу 05.02.2019 року, очікується доставка - 05.02.2019 року, повідомлення 06.02.2019 року, прийнято 06.02.2019 року, очікується доставка - 29.07.2019 року, квитанція №1 30.07.2019 року;

- податкова накладна від 14.02.2019 № 10 була надіслана до контролюючого органу 14.03.2019 року, очікується доставка - 14.03.2019 року, повідомлення 15.03.2019 року, прийнято 24.04.2019 року, очікується доставка - 29.07.2019 року, квитанція №1 30.07.2019 року;

- податкова накладна від 14.02.2019 № 18 була надіслана до контролюючого органу 15.03.2019 року, очікується доставка - 15.03.2019 року, очікується доставка - 29.08.2019 року, квитанція №1 30.07.2019 року.

Отже, встановленим є факт надіслання позивачем податкових накладних від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 протягом операційного дня у строк, встановлений п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Відповідно до долучених до матеріалів справи витягів Властивості документа податкових накладних по податкових накладних від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9, підписи і печатки проставлялися 05.02.2019 року. У свою чергу, функція даного протоколу Очікується доставка свідчить про те, що податкові накладні від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 відправлені, очікується доставка до податкового органу, про факт якої буде свідчити квитанція №1, яка надсилається платнику податків не пізніше наступного дня.

Позивач, надіславши податкові накладні від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 - 05.02.2019 року своєчасно виконав свої зобов`язання, передбачені податковим законодавством з реєстрації вищевказаних податкових накладних.

Водночас, відповідачем не надано суду доказів несправності засобів телекомунікаційного зв`язку платника податків чи інших доказів на підтвердження наявності вини позивача у порушенні граничного строку направлення на реєстрацію податкових накладних.

Проте, у порушення вимог п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України контролюючим органом не надіслані позивачу протягом операційного дня направлення податкових накладних квитанцій в електронному вигляді у текстовому форматі про прийняття зазначених податкових накладних або про їх неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації податкових накладних, з незалежних від позивача причин, тобто з причин, які не залежали від його волі.

Отже, у зв`язку з недотриманням контролюючим органом обов`язку із надіслання платнику податку квитанції про прийняття розрахунків коригування або про їх неприйняття із зазначенням відповідних причин, або зупинення реєстрації розрахунків коригування, із врахуванням правових наслідків, передбачених пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, відповідно до приписів якого, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 23.01.2018 р. в справі № 806/832/17.

Таким чином, позивач у повному обсязі виконав свій обов`язок щодо реєстрації податкових накладних від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 у строк, встановлений п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, а тому податкові накладні від 23.01.2019 року №3, від 31.01.2019 року № 6, від 31.01.2019 року № 5, від 30.01.2019 року №4, від 30.01.2019 року №8, від 31.01.2019 року №9 вважаються зареєстрованими у день направлення позивачем на реєстрацію 05.02.2019 року.

В свою чергу, як правильно встановив суд першої інстанції, податкові накладні від 02.01.2019 року № 1, від 14.01.2019 року № 2, від 14.02.2019 року № 10, від 14.02.2019 року № 18 були направлені до Єдиного реєстру податкових накладних з порушенням строку їх направлення, а саме 05.02.2019 року, 14.03.2019 року, 15.03.2019 року відповідно.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що податкове повідомлення рішення в частині нарахування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію вказаних податкових накладних підлягає скасуванню в повному обсязі з підстав неправильного обрахування податковим органом штрафної санкцій, у зв`язку з тим, що суд не наділений повноваженням самостійно визначати податкові зобов`язання, між тим, суд апеляційної інстанції вважає такі висновки суду необґрунтованими.

Так, в силу приписів ст. 56.18 ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

В силу приписів ст. 245 КАС України, при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, при розгляді справи про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення суд, не перебираючи на себе повноваження контролюючого органу, уповноважений визнати протиправним та скасувати індивідуальний акту (ППР) у відповідній частині.

Так, судом встановлено, що фактичне прострочення реєстрації податкових накладних від 02.01.2019 року № 1, від 14.01.2019 року № 2, від 14.02.2019 року № 10, від 14.02.2019 року № 18 становить до 15 днів, відтак ставка штрафних санкцій по даному простроченню становить 10% від суми ПДВ.

Так, за податковою накладною від 02.01.2019 року № 1 сума ПДВ становить 14.14 грн., за податковою накладною від 14.01.2019 року № 2 сума ПДВ становить 61185.80 грн., за податковою накладною від 14.02.2019 року № 10 сума ПДВ становить 572850.60 грн., за податковою накладною від 14.02.2019 року № 18 сума ПДВ становить 137629.20 грн..

Враховуючи розмір сум ПДВ по вказаним податковим накладним, розмір штрафної санкцій за прострочення їх реєстрації становить 77 167.97 грн., відтак нарахування суми штрафних санкцій оскаржуваним податковим повідомленням рішення в цій частині є обґрунтованим, а податкове повідомлення рішення в цій частині не підлягає скасуванню в судовому порядку, в іншій частині податкове повідомлення рішення підлягає скасуванню.

З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду в частині задоволення позовних вимог про скасування податкового повідомлення рішення № від 22.11.2019 року в частині нарахованих штрафних санкцій у розмірі 77 167.97 грн. підлягає скасуванню із прийняттям нової постанови про відмову в задоволенні позовних вимог в цій частині. В іншій частині рішення суду слід залишити без змін.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Судом встановлено, що при поданні адміністративного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 22 700 грн., судом задоволено позовні вимоги ПрАТ «ДТЗ» всього на суму 4 236 432.03 грн., що пропорційно до заявлених позовних вимог становить 98.2%, таким чином розмір судового збору, який підлягає стягненню на користь позивача при задоволенні позовних вимог становить 22 291.40 грн. (98.2% від 22700 грн.).

Керуючись ст. 308, 311, 315, 317, 321, 325 КАС України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків задовольнити частково.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30 березня 2021 року в адміністративній справі №160/2551/21 скасувати в частині стягнення судового збору, визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення № від 22.11.2019 року в частині нарахованих Приватному акціонерному товариству «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» штрафних санкцій у розмірі 77 167.97 грн. та прийняти в цій частині нову постанову.

Відмовити в задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення № від 22.11.2019 року в частині нарахованих Приватному акціонерному товариству «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» штрафних санкцій у розмірі 77 167.97 грн..

Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «Дніпропетровський тепловозоремонтний завод» за рахунок бюджетних асигнувань Східного міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків суму судового збору у розмірі 22 291.40 грн.

В іншій частині рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду 30 березня 2021 року в адміністративній справі №160/2551/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.В. Шлай