Справа № 260/560/20
Суддя: Гудим Любомир Ярославович
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2021 рокуЛьвівСправа № 260/560/20 пров. № А/857/11889/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді: Гудима Л.Я.,

суддів: Довгополова О.М., Святецького В.В.,

за участю секретаря судового засідання: Кардаш В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 травня 2021 року, головуючий суддя Луцович М.М., ухвалене у м. Ужгород, повний текст якого складено 31.05.2021 року, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування припису,-

В С Т А Н О В И В:

В березні 2020 року позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Управління ДАБК ВК Ужгородської міської ради, в якому просила визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 04.02.2020 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил складений щодо ОСОБА_1 за порушення п. 1 ч. 1 статті 34 та ч. 1, ч. 2 статті 36 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, статті 27 Закону України Про архітектурну діяльність, п. 13 постанови Кабінету Міністрів України № 466 Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт, ч. 8 статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності та п. 12 постанови Кабінету Міністрів України № 461 Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

В обґрунтування своїх позовних вимог посилалася на те, що нею не здійснювалася реконструкція приміщення та функціональне призначення не змінювалося. Були виконані роботи з перепланування приміщення, які не потребують отримання вихідних даних та дозвільних документів, подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт з подальшим прийняттям завершеного об`єкта в експлуатацію. До таких висновків прийшов і відповідач за результатами позапланової перевірки позивача, яка оформлена актом перевірки № 145 від 31.05.2018 року. З моменту перевірки у 2018 році та до перевірки у 2020 році ніяких ремонтних робіт на об`єкті не проводилося. Також позивач наполягала на неправомірності призначення та проведення перевірки за зверненням ТзОВ Галоч 34.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 травня 2021 року адміністративний позов задоволено; визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 04.02.2020 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил складений щодо ОСОБА_1 .

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, Управління ДАБК ВК Ужгородської міської ради оскаржило його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.

Свою апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що зміна функціонального призначення передбачає зміну основних техніко-економічних показників, забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції. А зміна функціонального призначення приміщення потребує виведення квартири із житлового фонду.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що подана апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, до Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради за вхідним номером 4/15.01-13 від 13.01.2020 року від ТОВ Галоч 34 надійшов запит на інформацію підписаний директором товариства Орос Ю.В. який просить провести позапланову перевірку щодо можливих порушень вимог закону при реконструкції квартири АДРЕСА_1 .

На підставі заяви директора ТзОВ Галоч 34 Ороса Ю.В. від 13.01.2020 року головному спеціалісту відділу звернення та скарг управління ДАБК Кондаковій К.В. та начальнику управління ДАБК Зотовій О.С. надано направлення № 22 від 27.01.2020 року для здійснення позапланової перевірки по АДРЕСА_2 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 13).

Так, працівниками Управління державного архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради проведено позапланову перевірку на об`єкті: реконструкція квартири АДРЕСА_3 .

Результати позапланової перевірки відображені в Акті №12 від 04.02.2020 року за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 15-22).

В Акті перевірки зазначено, що по АДРЕСА_4 розташований багатоквартирний житловий будинок, на першому поверсі якого розташована квартира АДРЕСА_5 . Вказаний багатоквартирний житловий будинок розташований в центральній частині міста в історичному ареалі м. Ужгород, в межах комплексної охоронної зони. Згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно власником квартири АДРЕСА_5 є ОСОБА_1 . Під час позапланової перевірки ОСОБА_1 відмовилася надати будь-які документи, які підтверджують право власності на квартиру АДРЕСА_5 . На запит до КП Архітектурно-планувальне бюро було отримано копію технічного паспорту квартири АДРЕСА_5 з інвентарної справи № 354.

Як зазначено в Акті перевірки, в ході позапланової перевірки на об`єкті по АДРЕСА_2 встановлено, що ОСОБА_1 здійснила реконструкцію власної квартири АДРЕСА_5 під салон краси (перукарню) без зміни геометричних розмірів по периметру. Приміщення квартири АДРЕСА_5 переобладнано та експлуатується як перукарня, тобто було здійснено реконструкцію квартири по зміні функціонального призначення без виведення з житлового фонду. Перевіркою встановлено, що на виконання такої реконструкції ОСОБА_1 не отримувала вихідних даних та дозвільних документів, що вимагаються законодавством. Під час проведення позапланової перевірки за вищевказаною адресою будівельні роботи не проводились. На сьогоднішній день об`єкт, який не зданий в експлуатацію експлуатується, що заборонено чинним законодавством.

В Акті перевірки зазначено на порушення п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1 та ч. 2 ст. 36, ч. 8 ст. 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, п. 13 постанови Кабінету Міністрів України № 466 Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт, п. 12 постанови Кабінету Міністрів України № 461 Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

На підставі зазначеного Акта позапланової перевірки, головним спеціалістом відділу звернень та скарг Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради 04.02.2020 року винесено припис щодо усунення ОСОБА_1 порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил (а.с. 23-24).

Зокрема, згідно припису від 04.02.2020 року з метою усунення виявлених порушень вимагається від позивача:

- дозвільні документи щодо об`єкту будівництва Реконструкція квартири АДРЕСА_3 отримати і привести у відповідність до вимог чинного законодавства до 04.04.2020 року;

- зупинити експлуатацію квартири АДРЕСА_5 як салону краси (перукарні) до тих пір, поки не усунено порушення вимог чинного законодавства негайно.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що розміщення у приміщенні перукарні (салону) не є зміною основних техніко-економічних показників, удосконаленням виробництва, підвищенням його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшенням умов експлуатації та якості послуг. Функціональне призначення належної позивачці квартири у житловому будинку залишилося незмінним, а сам об`єкт не зазнав перебудови, не втратив характеристик житлового приміщення та не потребує виведення його із складу житлового фонду.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх вірними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи з огляду на наступне.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Як передбачено п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553) посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки (п. 11 Порядку №553).

Пунктами 16-21 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно із п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Частинами 1, 2 ст. 36 Закону визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Частиною 8 ст. 39 Закону визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Також, відповідно до ст. 152 Житлового кодексу України виконання власниками робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення приватного житлового фонду, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, не потребує отримання документів, що дають право на їх виконання. Після завершення зазначених робіт введення об`єкта в експлуатацію не потребується.

За наслідками перевірки встановлено, що ОСОБА_1 здійснила реконструкцію власної квартири АДРЕСА_6 переобладнано та експлуатується як перукарня, тобто було здійснено реконструкцію квартири по зміні функціонального призначення без виведення з житлового фонду. Перевіркою встановлено, що на виконання такої реконструкції ОСОБА_1 не отримувала вихідних даних та дозвільних документів, що вимагаються законодавством. Під час проведення позапланової перевірки за вищевказаною адресою будівельні роботи не проводились. На сьогоднішній день об`єкт, який не зданий в експлуатацію експлуатується, що заборонено чинним законодавством.

ДБН В.2.2-15:2019 Житлові будинки. Основні положення визначено, що багатоквартирний житловий будинок - житловий будинок до складу якого входить більше ніж одна квартира. Житлове приміщення (житлова кімната) опалюване приміщення це опалювальне приміщення, розташоване у надземному поверсі, призначене для цілорічного проживання. Нежитлове приміщення це приміщення в структурі житлового будинку, що не відноситься до житлового фонду.

Відповідно до п. 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво, реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Позаплановою перевіркою не встановлено втручання позивача в огороджувальні, несучі конструкції та інженерні мережі належної їй житлової квартири.

Розміщення у приміщенні перукарні (салону) не є зміною основних техніко-економічних показників, удосконаленням виробництва, підвищенням його техніко економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшенням умов експлуатації та якості послуг.

Колегія суддів дійшла висновку про те, що функціональне призначення належної позивачці квартири у житловому будинку залишилося незмінним, а сам об`єкт не зазнав перебудови, не втратив характеристик житлового приміщення, відтак не потребує виведення його із складу житлового фонду, а висновки відповідача в акті позапланової перевірки №12 від 04.02.2020 року про те, що відбулася реконструкція квартири по зміні функціонального призначення такої є передчасними.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком суду попередньої інстанції про протиправність припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 04.02.2020 року, через що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, відтак підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

З огляду на наведене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 травня 2021 року у справі №260/560/20 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених частиною 4 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. Я. Гудим
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький

Повний текст постанови складено 24.09.2021 року.