Справа № 358/518/20
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2021-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 358/518/20 Головуючий у І інстанції - Тітов М.Б.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2021 року

м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Лічевецького І.О., Оксененка О.М.,

при секретарі: Черніченко К.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Богуславського районного суду Київської області від 07 червня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Богуславської міської ради Київської області, третя особа: начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко Олексій Олександрович про визнання протиправними та скасування постанов про накладення адміністративного стягнення та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Богуславського районного суду Київської області з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Богуславської міської ради Київської області, третя особа: начальник відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко Олексій Олександрович, у якому з урахуванням уточнення просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-2901/1 від 29 січня 2019 року про накладення на Позивача штрафу в розмірі 850 гривень;

- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-2405/1 від 24 травня 2019 року про накладення на Позивача штрафу в розмірі 5100 гривень;

- стягнути з Відповідача компенсацію за заподіяння Позивачу і його родині моральної шкоди в сумі 50000 гривень, а також витрати пов`язані із захистом його прав в розмірі 40000 гривень.

Позовні вимоги мотивовані тим, що у 2013 році він почав реконструкцію будинку АДРЕСА_1 , який належить йому на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки серії ВТК №597741, кадастровий номер земельної ділянки :01:017:0280 від 06.08.2013 року та житлового будинку № 1176, ВТК № 597740.

Але намір ввести реконструйований будинок в експлуатацію стало неможливим через попадання будинку в охоронну зону ЛЕП з напругою 10 кіловольт.

Проте, на думку Позивача, реконструкція була проведена без порушень будівельного паспорта, що було підтверджено БТІ видачею технічного паспорта 03.10.2016 року.

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 07 червня 2021 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано незаконною та скасовано постанову начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченка Олексія Олександровича по справі про адміністративне правопорушення № А-2901/1 від 29 січня 2019 року про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 850 гривень за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП і провадження у справі про адміністративне правопорушення № А-2901/1 закрито.

Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову в частині визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № А-2405/1 від 24 травня 2019 року, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП до штрафу у розмірі 5100 гривень.

Відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову в частині стягнення моральної шкоди в сумі 50000 гривень та стягненні грошових витрат пов`язаних із захистом його прав у розмірі 40000 гривень.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить переглянути рішення суду першої інстанції та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В апеляційній скарзі Позивач посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Доводи апеляційної скарги аналогічні, заявленим у позовній заяві, та містять посилання на неповне з`ясування обставин справи судом першої інстанції та невідповідність його висновків таким обставинам.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Зазначене узгоджується з позицією, викладеною в п. 13.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про судове рішення в адміністративній справі» від 20.05.2013 № 7, відповідно до якого у разі часткового оскарження судового рішення суд апеляційної інстанції в описовій частині свого рішення повинен зазначити, в якій частині рішення суду першої інстанції не оскаржується, і при цьому не має права робити правові висновки щодо неоскарженої частини судового рішення.

Отже, оскільки Позивач у своїй апеляційній скарзі оскаржує судове рішення в частині відмови у задоволенні позовних вимог, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що саме в цій частині перевіряється законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції.

Заслухавши суддю-доповідача, Позивача та його представника, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року та положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», які узгоджуються з Порядком № 553, начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О., на підставі наказу Відділу ДАБК виконавчого комітету Богуславської міської ради від 28.12.2018 року № 6 та перевірки виконання вимог припису № С-1712/1 від 17.12.2018 року, було видано направлення № 1/6/2812 від 28.12.2018 року щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по реконструкції індивідуального житлового будинку з добудовою господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О., на підставі наказу Відділу ДАБК виконавчого комітету Богуславської міської ради від 14.01.2019 року за № 7 та перевірки виконання вимог припису № С-1712/1 від 17.12.2018 року, повторно було видано направлення № 1/7/1401 від 14.01.2019 року щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по реконструкції індивідуального житлового будинку з добудовою господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт було складено Акт № Т-1501/1 від 15.01.2019 року.

У вказаному Акті перевірки встановлено, що земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі - продажу земельної ділянки серії ВТК № 597741 номер 1177 від 06.08.2013 року, індексний номер 7628986 від 06.08.2013 року, серія витягу - ЕАК № 182603, кадастровий номер земельної ділянки :01:017:0280, цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд. Відділом містобудування і архітектури Богуславської районної державної адміністрації від 08.04.2013 року за № 143 було зареєстровано та видано будівельний паспорт на реконструкцію індивідуального житлового будинку з добудовою господарських будівель та споруд. Департаментом державної архітектурно - будівельної інспекції у Київській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 02.08.2016 року за № КС 08. Під час проведення позапланової перевірки виявлено, що будівельні роботи з реконструкції індивідуального житлового будинку з добудовою господарських будівель та споруд були виконані з відхиленням від конструктивних рішень, які були затверджені під час реєстрації та видачі будівельного паспорта на реконструкцію індивідуального житлового будинку з добудовою господарських будівель та споруд, в саме: відповідно до будівельного паспорту від 08.04.2013 року за № 143, в плані на відмітці 0.000 в експлікації приміщень під № 12 вказано «гараж», а за фактом реконструкція була здійснена шляхом прибудови до існуючого житлового будинку приміщення (вітальні) лінійними розмірами 4.0 м х 8,0 м та відкриту терасу. Також, під час проведення перевірки виявлено, що прибудоване приміщення (вітальня) та відкрита тераса побудована на відстані 0,50 - 0,70 м від повітряної лінії 10 кВ.

Як вбачається з Акта перевірки, ОСОБА_1 примірник даного акту отримав, а від підпису відмовився, про що у Акті проставлені відповідні відмітки.

15.01.2019 року начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О. видано Припис № С-1501/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким до 15.02.2019 року встановлено строк для усунення вказаних правопорушень.

Також 15.01.2019 року начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О. складено протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1501/1, в якому повідомлено ОСОБА_1 , що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 29 січня 2019 року о 14:00 год. в приміщенні відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради.

29 січня 2019 року начальник відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко Олексій Олександрович, розглянувши акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № Т-1501/1 від 15.01.2019 року, припис про усунення порушень № С-1501/1 від 15.01.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від № 1-Л-А-1501/1 від 15.01.2019 року, матеріали фото фіксації, прийняв постанову № А-2901/1 по справі про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статі 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень.

В подальшому, Начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О., на підставі наказу Відділу ДАБК виконавчого комітету Богуславської міської ради від 24.04.2019 року № 10 та перевірки виконання вимог припису № С-1501/1 від 15.01.2019 року, було видано направлення № 2/2404 від 24.04.2019 року для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва по реконструкції індивідуального житлового будинку з добудовою господарських будівель та споруд за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та перевірки виконання вимог припису № С-1501/1 від 15.01.2019.

За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавств у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт складено Акт № 2 від 11.05.2019 року.

Як вбачається з вказаного Акта перевірки, громадянин ОСОБА_1 не виконав вимоги припису № С-1501/1 від 15.01.2019 року, строк ви конання якого закінчився 15.02.2019, чим порушив п.п. 4 абз. 5 ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

11.05.2019 року начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О. видано Припис № С-1105/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким до 11.07.2019 року встановлено строк для усунення вказаних правопорушень.

Також 11.05.2019 року начальником відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченком О.О. складено протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-1105/2, в якому повідомлено ОСОБА_1 , що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 24 травня 2019 року о 14:00 год. в приміщенні відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради.

В послідуючому 24 травня 2019 року начальник відділу державного архітектурно - будівельного контролю виконавчого комітету Богуславської міської ради Харченко О.О., розглянувши акт № 2 від 11.05.2019 року, припис про усунення порушень № С-1501/1 від 11.05.2019 року, протокол про адміністративне правопорушення від № 1-Л-А-1105/2 від 11.05.2019 року, матеріали фото фіксації, прийняв постанову № А-2405/1 по справі про адміністративне правопорушення, якою Позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статі 188-42 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 гривень.

Не погоджуючись із вищевказаними постановами по справі про адміністративне правопорушення, Позивач звернувся з даним адміністративним позовом до адміністративного суду.

Задовольняючи частково адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що після закінчення будівництва правопорушення не продовжується, тобто не є триваючим, а тому на день винесення оскаржуваної постанови, строк притягнення Позивача до адміністративної відповідальності закінчився.

Разом з тим, при дослідженні технічного паспорту на будинок та матеріалів фототаблиці, доданої до акту перевірки, вбачається, що вищевказана прибудова не має гаражних дверей, які були заплановані в будівельному паспорті, а на цьому місці мається вікно.

Згідно ДБН В.2.3-15:2007 ДОДАТОК Б (обов`язковий) ОСНОВНІ ТЕРМІНИ ТА ВИЗНАЧЕННЯ ПОНЯТЬ: Гараж - будинок (споруда), частина будинку (споруди) або комплекс будинків (споруд) з приміщеннями для постійного або тимчасового зберігання, а також елементами технічного обслуговування легкових автомобілів та інших мототранспортних засобів.

Тобто, Позивачем були допущені порушення затверджених проектних рішень під час реконструкції будинку, що явилось підставою для винесення припису № С-1501/1 від 15.01.2019 року.

Відповідно до норм ч. 1 ст. 188-42 КУпАП за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю передбачена адміністративні відповідальність у виді штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідачем та третьою особою надані докази правомірності притягнення Позивача до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП. Адміністративне стягнення накладено відповідно до санкції вказаної статті. Справу про адміністративне правопорушення розглянула уповноважена особа. При винесенні постанови дотримані вимоги щодо її форми та змісту.

Отже, Відповідач при прийнятті рішення про притягнення Позивача до адміністративної відповідальності діяв у відповідності до вимог чинного законодавства, належним чином оцінив обставини справи, розглянув справу про адміністративне правопорушення у порядку, що визначений КУпАП, прийняв рішення, яке відповідає вимогам Закону на підставі належних доказів, а тому прийнята постанова по справі про адміністративне правопорушення від 24 травня 2019 року № А-2405/1 є законною та обґрунтованою, у зв`язку з чим підстав для її скасування немає.

Крім того, аналізуючи зміст позовної заяви та дослідивши матеріали справи, суд першої інстанції зазначив, що в обґрунтування вимог про стягнення моральної шкоди, Позивачем не надано жодних доказів, що б свідчили про заподіяння йому моральної шкоди, а тому в задоволенні вказаних позовних вимог відмовив.

Також суд першої інстанції відмовив у стягненні грошових витрат, пов`язаних із захистом прав Позивача у розмірі 40000 гривень, оскільки Позивач скористався правом на отримання безоплатної вторинної правової допомоги (Т. 1 а.с. 70-74) та отримував правову допомогу безоплатно, крім того Позивач не надав будь-яких доказів на підтвердження понесених витрат.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності. Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За приписами частини 4 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23 травня 2011 року, Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції).

Згідно пункту 3 Порядку № 553 вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Приписами пункту 7 Порядку № 553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, з-поміж інших, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідної інспекції чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа інспекції зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 553, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з підпунктами 16-18 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

У відповідності до пункту 19 Порядку № 553, припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Відповідно до пункту 20 Порядку № 553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Згідно з пунктом 22 Порядку № 553, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в інспекції, яка наклала штраф.

Як вбачається з припису № С-1501/1 від 15.01.2019 року відповідно до будівельного паспорту від 08.04.2013 року за № 143, в плані на відмітці 0.000 в експлікації приміщень під № 12 вказано «гараж 26,18 кв.м.», а за фактом реконструкція була здійснена Позивачем шляхом прибудови до існуючого житлового будинку лінійними розмірами 4.0 м х 8,0 м та відкриту терасу. Також, під час проведення перевірки виявлено, що прибудоване приміщення (вітальня) та відкрита тераса побудована на відстані 0,50 - 0,70 м від повітряної лінії 10 кВ.

Так, згідно технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , виготовленого 03.10.2016 року, на місці вказаному в будівельному паспорті згідно плану та експлікації, де мав бути гараж, зведено прибудову до будинку площею 23,3 кв.м. на відстані 0,50 - 0,70 м від повітряної лінії 10 кВ.

Позивач звертався до Богуславського районного суду Київської області з позовом про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та житловим будинком, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 обґрунтовуючи вимоги тим, що Відповідач порушує право Позивача на вільне розпорядження його земельною ділянкою та житловим будинком, просив суд усунути перешкоди у користуванні належною йому земельною ділянкою та житловим будинком, шляхом зобов`язання відповідача ПАТ «Київобленерго» шляхом перенесення за власний рахунок ліній ПЛ - 10 кВ «ГЕС - 1 - Місто» на відстань, що унеможливлює накладення охоронної зони вздовж ліній ПЛ - 10 кВ «ГЕС - 1 - Місто» за межі земельної ділянки з кадастровим номером :01:017:0280.

Рішенням Богуславського районного суду Київської області від 04 вересня 2018 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ПАТ «Київобленерго», третя особа Головне управління Держгеокадастру в Київській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та житловим будинком - задоволено в повному обсязі.

Проте, постановою Київського апеляційного суду від 31 січня 2019 року апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Київобленерго» задоволено.

Рішення Богуславського районного суду Київської області від 04 вересня 2018 року скасовано. Ухвалено у справі нове судове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Київобленерго», 3-я особа Головне управління Держгеокадастру в Київській області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та житловим будинком відмовлено.

Ухвалою Верховного Суду від 11 квітня 2019 року у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - Фумельова Іллі Олекандровича на постанову Київського апеляційного суду від 31 січня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного акціонерного товариства «Київобленерго», третя особа - Головне управління Держгеокадастру в Київській області, про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та житловим будинком відмовлено.

Отже, судовим рішенням, яке набрало законної сили встановлено, що лінія електропередач ПЛ 10 кВ № 3 «Місто» була встановлена та знаходиться на земельній ділянці Позивача правомірно.

Відповідно до п. 9 Правил охорони електричних мереж, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 4 березня 1997 року № 209, у межах охоронних зон повітряних і кабельних ліній, трансформаторних підстанцій, розподільних пунктів і пристроїв без письмової згоди енергопідприємств, у віданні яких перебувають ці мережі, а також без присутності їх представника забороняється: будівництво, реконструкція, капітальний ремонт, знесення будівель і споруд.

Будь-яких доказів письмової згоди енергопідприємства, у віданні якого перебуває повітряної лінії 10 кВ Позивачем не надано та в матеріалах справи відсутні.

Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю передбачена адміністративні відповідальність у виді штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Нормами ст. 244-6 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Від імені органу державного архітектурно-будівельного нагляду розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право, зокрема головні інспектори будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, або щодо об`єктів будівництва I, II, III, IV та V категорій складності, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), або щодо об`єктів будівництва III та IV категорій складності, розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), або щодо об`єктів будівництва V категорії складності, розташованих у межах населених пунктів, а також щодо об`єктів, розташованих у межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Позивач в судовому засіданні суду апеляційної інстанції вказав, що якщо визнано протиправною та скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-2901/1 від 29 січня 2019 року про накладення штрафу в розмірі 850 гривень, тому і підстави для накладення штрафу у розмірі 5100 гривень відсутні.

Проте, колегія суддів звертає увагу, що постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-2405/1 від 24 травня 2019 року прийнято у зв`язку з невиконанням вимог припису про усунення порушень № С-1501/1 від 11.05.2019 року.

Отже, скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № А-2901/1 від 29 січня 2019 року про накладення штрафу в розмірі 850 гривень, не позбавляє Позивача зобов`язання виконати припис № С-1501/1 від 11.05.2019 року.

Докази оскарження або судового рішення про скасування вказаного припису в матеріалах справи відсутні, а тому він є чинним.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції обґрунтовано відмовив в задоволенні позовних вимог в частині визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № А-2405/1 від 24 травня 2019 року, відповідно до якої ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 188-42 КУпАП та накладено штраф у розмірі 5100 гривень., оскільки Позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за наявності, передбачених законом підстав та доказів, що не спростовано Позивачем під час розгляду справи ні в суді першої інстанції, ні в суді апеляційної інстанції.

В частині позовних вимог про стягнення з Відповідача на користь Позивача моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн., то суд першої інстанції дійшов правомірного висновку про відмову у їх задоволенні з наступних підстав.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4 визначено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Статтею 23 Цивільного кодексу України визначено, що моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Згідно зі ст. 1173 Цивільного кодексу України, шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Як зазначено у п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" від 31.03.1995 року № 4, у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями (бездіяльністю) її заподіяно та якими доказами вона підтверджується. Факт заподіяння моральної шкоди повинен довести Позивач.

При цьому, абзацом 2 пункту 5 зазначеної постанови закріплено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

У той же час, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що у спірних правовідносинах Позивачем не доведено і належними доказами не підтверджено, а судом першої інстанції, і колегією суддів не встановлено обставин завдання Позивачу моральної шкоди та протиправність оскаржуваних дій/бездіяльності, тому вимога про стягнення з Відповідача на користь Позивача моральної шкоди є безпідставною та не підлягає задоволенню.

Також, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку щодо відмови у стягненні грошових витрат, пов`язаних із захистом прав Позивача у розмірі 40000 гривень, оскільки останній скористався правом на отримання безоплатної вторинної правової допомоги (т. 1 а.с. 70-74) та отримував правову допомогу безоплатно, крім того не надав будь-яких доказів на підтвердження понесених витрат, з чим погоджується колегія суддів.

Крім того, колегія суддів зауважує, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

З урахуванням викладеного, колегія суддів вважає доводи апеляційної скарги Позивача такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції в частині відмовлених позовних вимог, тому рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи ОСОБА_1 , викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 243, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Богуславського районного суду Київської області від 07 червня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: І.О. Лічевецький

О.М. Оксененко